{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":18,"n_cols":6,"rows_kept":18,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu prijedloga Nacionalnog programa promicanja audiovizualnog stvaralaštva 2025. – 2028. godine"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"HRVATSKI FILMSKI SAVEZ","Nacrt prijedloga Nacionalnog programa promicanja","Hrvatski filmski savez predlaže povlačenje predmetnog nacrta iz javne rasprave kako bi se, u suradnji s Hrvatskim audiovizualnim centrom, provele dodatne hitne konzultacije i usuglašavanja sa strukovnim udruženjima proizvođača audiovizualnog sadržaja te ostalim relevantnim dionicima hrvatskog audiovizualnog sektora koji su ujedno članovi Hrvatskog audiovizualnog vijeća.\n\nS obzirom na to da je riječ o nacrtu teksta Nacionalnog programa koji je u izvornom obliku bio predstavljen članovima Hrvatskog audiovizualnog vijeća 2022. godine, smatramo nužnim ponovno savjetovanje sa stručnim predstavnicima audiovizualne zajednice iz sljedećih razloga:\n\n-       dokument je u međuvremenu zastario te ga je potrebno uskladiti s novim tendencijama i praksama u audiovizualnom sektoru,\n \n-       dokument je potrebno unaprijediti u dijelu koji se odnosi na definiranje mjerljivih ciljeva i pokazatelja rasta, osobito u segmentu komplementarnih djelatnosti, u mjeri u kojoj to dopuštaju propozicije ove prirode i formata dokumetna,\n \n-       dokument iziskuje usklađivanje naknadno unesenih izmjena i dopuna s prvotnim prijedlozima predstavnika stručne javnosti, posebno vodeći računa o dokumentima na razini EU donesenih u razdoblju nakon 2022. godine*\n\n*European Media Industry Outlook (2023.), European Media Industry Outlook – Second Edition (2025.), Creative Europe – MEDIA Work Programmes 2023.–2025.\n\nTakođer, napominjemo da je, uslijed nepostojanja Nacionalnog programa za razdoblje 2022.-2025. de facto podloga za izradu Godišnjeg plana za 2025. bio zadnji usvojeni Nacionalni program 2017. godine (2017.-2021.). Zbog vremenskog raskoraka, promjena u zakonskim aktima i direktivama EU, novim tendencijama i praksama audiovizualnog sektora, Godišnji plan za 2025. morao je predvidjeti i odrediti unapređenje pojedinih područja, što u ovom trenutku zahtijeva odgovarajuće usklađivanje teksta Nacionalnog programa za razdoblje 2025.-2028.\n\nZaključno: Hrvatski filmski savez predlaže povlačenje predmetnog dokumenta iz javne rasprave i provođenje konzultacija s relevantnim dionicima audiovizualnog sektora, budući da su iste, s obzirom na vremensku neusklađenost i sadržajne nedostatke dokumenta, nužne za njegovu doradu i kvalitetno donošenje.\n\nU ovom kontekstu važno je istaknuti da je riječ o četverogodišnjem Nacionalnom programu. Ovakvo pomicanje vremenskog okvira, bez pravovremenog usvajanja i cikličkog ažuriranja Programa, narušava svrhu dokumenta kakav je Nacionalni program, stvara pravnu i programsku nesigurnost te onemogućuje audiovizualnom sektoru dugoročno planiranje i usklađivanje s europskim trendovima i praksama.\n\nKako bi se u budućnosti izbjegle ovakve situacije, smatramo nužnim znatno skratiti i pojednostavniti postupak donošenja Nacionalnog programa promicanja audiovizualnog stvaralaštva, polazeći od stručne pripreme nacrta u okviru Hrvatskog audiovizualnog centra, konzultacija s dionicima, prijedlog Nacrta od strane Hrvatskog audiovizualnog vijeća, njegove dorade u suradnji s Ministarstvom kulture i medija te provođenja javnog savjetovanja u razmjerno kratkom roku, nakon čega bi uslijedilo konačno usvajanje dokumenta. \n\nPromjena zakonodavnog okvira iz 2018. godine (NN 61/18, NN 114/22, NN 123/24) kojom je nadležnost za usvajanje Nacionalnog programa prebačena s razine ministra kulture na razinu Vlade Republike Hrvatske, uvedena je s ciljem isticanja „nacionalnog značaja razvoja audiovizualnih djelatnosti“, kako je navedeno u Obrazloženju Konačnog prijedloga Zakona. Međutim, u praksi je takvo rješenje dovelo do znatnog produljenja i usložnjavanja postupka donošenja Programa, budući da sada prolazi kroz širi međuresorni proces koji uključuje dodatne administrativne korake i rokove koje raniji model nije zahtijevao. Posljedica toga jest stvaranje višegodišnjeg vremenskog zastoja u donošenju dokumenta koji bi, s obzirom na svoju operativnu prirodu i četverogodišnji ciklus, trebao biti donesen pravodobno i u redovitim razmacima. S obzirom na to da dugotrajna odgađanja stvaraju neizvjesnost u planiranju, otežavaju usklađivanje s europskim politikama te smanjuju mogućnost sektora da pravovremeno reagira na promjene u industriji, smatramo nužnim preispitati učinkovitost postojećeg modela te razmotriti rješenja koja bi osigurala bržu, jasniju i operativno prikladniju proceduru donošenja Nacionalnog programa. \n\nU prijelaznom razdoblju, do unapređenja modela odnosno potencijalnog donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o audiovizualnim djelatnostima, uključivanje drugih resornih tijela trebalo bi biti ograničeno na slučajeve u kojima je to doista nužno zbog specifičnih regulatornih pitanja, te izbjeći rutinsku i dugotrajnu proceduru koja odgađa donošenje ključnih akata za sektor."]
[2,"DRUŠTVO HRVATSKIH FILMSKIH AUTORA I PRODUCENATA PODRUŽNICA DRUŠTVO HRVATSKIH FILMSKIH REDATELJA","Nacrt prijedloga Nacionalnog programa promicanja","U ime Društva hrvatskih filmskih redatelja (DHFR) ovim putem izražavamo neslaganje s predloženim nacrtom Nacionalnog plana promicanja audiovizualnog stvaralaštva 2025.–2028., te zahtijevamo da se dokument povuče iz javne rasprave i izradi u dijalogu sa strukom.\nTekst koji je objavljen u javnoj raspravi nikada nije bio prezentiran niti konzultiran s predstavnicima strukovnih udruga, uključujući DHFR, unatoč tome što dokument ima dalekosežne posljedice za sve dionike audiovizualnog sektora.\n\nPosebno ističemo nekoliko ključnih spornih točaka:\n- Nejasna reprezentacija formi: Nacionalni plan gotovo isključivo tretira dugometražni igrani film, dok se kratki, dokumentarni, eksperimentalni i animirani film uopće ne spominju ili se spominju usputno, bez ikakvih kvantitativnih ili razvojnih ciljeva.\n- Izostanak navođenja minimalnog financijskog ulaganja u kinematografiju dovodi u pitanje samu provedbu Nacionalnog plana."]
[3,"HRVATSKA UDRUGA PRODUCENATA","Nacrt prijedloga Nacionalnog programa promicanja","U ime Hrvatske udruge producenata (HRUP) i Društva hrvatskih filmskih redatelja (DHFR) ovim putem izražavamo neslaganje s predloženim nacrtom Nacionalnog plana promicanja audiovizualnog stvaralaštva 2025.–2028., te zahtijevamo da se dokument povuče iz javne rasprave i izradi u dijalogu sa strukom.\n\nNaime, tekst koji je objavljen u javnoj raspravi nikada nije bio prezentiran ni konzultiran s predstavnicima strukovnih udruga, uključujući HRUP i DHFR, unatoč tome što dokument ima dalekosežne posljedice za sve dionike audiovizualnog sektora.\n\nPosebno ističemo nekoliko ključnih spornih točaka:\n\n- Nejasna reprezentacija formi: Nacionalni plan gotovo isključivo tretira dugometražni igrani film, dok se kratki, dokumentarni, eksperimentalni i animirani film uopće ne spominju ili se spominju usputno, bez ikakvih kvantitativnih ili razvojnih ciljeva\n\n- Nedostatak konkretnih financijskih parametara: Nigdje nisu navedeni minimalni iznosi financiranja pojedinih kategorija audiovizualnih djela niti minimalni iznosi za druge forme.\n\n- Izostanak komplementarnih djelatnosti: Plan potpuno zanemaruje distribuciju, razvoj publike, edukaciju, međunarodnu suradnju i manjinske koprodukcije. U slučajevima gdje se te teme spominju,to su tek opća mjesta bez ikakvih mjerljivih ciljeva ili pokazatelja rasta.\n\n- Nedostatak transparentnosti i planiranja: Nije jasno na koji način i u kojem ritmu će se povećavati ukupni proračun za nacionalnu audiovizualnu proizvodnju, niti koliki je planirani postotni rast.\n\n- Neodrživost postojećeg sustava: Prema sadašnjim financijskim kapacitetima HAVC-a, nije realno očekivati da može godišnje financirati 8 dugometražnih filmova uz sve ostale produkcijske i razvojne oblike koje bi nacionalni plan trebao obuhvatiti.\n\nSmisao Nacionalnog plana trebao bi biti strateški razvoj čitavog audiovizualnog sektora, a ne samo definiranje broja igranih filmova. Trenutačni nacrt, nažalost, ne nudi ni viziju ni operativne korake kojima bi se osigurala održivost sustava, ravnopravnost formata i stabilnost neovisne produkcije.\n\nStoga HRUP i DHFR zahtijevaju:\n\n1. povlačenje dokumenta iz javne rasprave,\n\n2. izradu novog nacrta Nacionalnog plana temeljenog na stvarnim potrebama i kapacitetima hrvatske audiovizualne industrije"]
[4,"TOMEY ĆURKOVIĆ","Nacrt prijedloga Nacionalnog programa promicanja","Tekst prijedloga:\nPredlaže se u okviru Nacionalnog programa uvrstiti posebnu mjeru pod nazivom „Razvoj audiovizualne pismenosti u obrazovnom sustavu“, kojom bi se sustavno poticala edukacija učenika i nastavnika o audiovizualnom stvaralaštvu, medijskoj pismenosti i kreativnom izražavanju kroz film, video i digitalne medije.\n\nMjera bi uključivala:\n- organizaciju radionica, edukacija i stručnih skupova za učitelje i nastavnike\n- potporu školskim filmskim i medijskim klubovima\n- natječaje za učeničke i srednjoškolske audiovizualne projekte\n- suradnju s Hrvatskim audiovizualnim centrom, lokalnim kulturnim centrima i festivalima učeničkog filma\n\nObrazloženje:\nAudiovizualno stvaralaštvo ima snažan odgojno-obrazovni potencijal jer razvija kreativnost, kritičko mišljenje, digitalne i komunikacijske vještine učenika. Sustavno uvođenje audiovizualne pismenosti u obrazovni kontekst osiguralo bi dugoročan razvoj publike i autora te povećalo dostupnost audiovizualne kulture u svim dijelovima Hrvatske.\n\nOčekivani učinci:\n- jačanje kompetencija nastavnika i učenika za razumijevanje i stvaranje audiovizualnih sadržaja\n- veće uključivanje djece i mladih u kulturne i kreativne procese\n- decentralizacija i demokratizacija audiovizualne kulture\n- jačanje suradnje između obrazovnih i kulturnih institucija"]
[5,"MIRO OPAČAK","Nacrt prijedloga Nacionalnog programa promicanja","Predlažem da se u Nacionalni program uključe konkretne mjere pristupačnosti za gluhe osobe kako bi se audiovizualna produkcija i sadržaji učinili dostupnima svima. Konkretno:\n • Obavezno osiguravanje titlova i/ili komunikacijski posrednika na hrvatski znakovni jezik (HZJ) za sve audiovizualne sadržaje koji se financiraju iz programa.\n • Promicanje projekata koji razvijaju tehnologije ili metode za inkluzivno prikazivanje audiovizualnih sadržaja gluhim i nagluhim osobama.\n • Uključivanje savjetnika ili komunikacijskog posrednika za gluhe osobe u procese razvoja i evaluacije projekata.\n • Poticanje edukacije autora i produkcijskih timova o principima univerzalnog dizajna i pristupačnosti audiovizualnog sadržaja.\n\n\n\n\nOve mjere osiguravaju jednaku dostupnost audiovizualnih sadržaja gluhim osobama, pridonose inkluzivnosti i usklađene su s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom."]
[6,"DANIJELA STANOJEVIĆ","Nacrt prijedloga Nacionalnog programa promicanja,\nUVOD ","NEGATIVNE STRANE / SLABE TOČKE\n\nRodna ravnopravnost je deklarativna, a ne provedbena.\n\nU dokumentu nema konkretnih mjera, pokazatelja ili rokova vezanih uz žensku zastupljenost u sektoru.\n\nIzostaje institucionalni mehanizam koji bi pratio rodnu jednakost (npr. rodna analiza budžeta HAVC-a, kvote u povjerenstvima, redoviti rodni izvještaji, mentoring programi).\n\nFormulacija „nužno je nastaviti osiguravati uvjete“ zvuči birokratski i bez obveze – trebalo bi precizirati kako, kroz koje instrumente, u kojim područjima.\n\nNedostatak prepoznavanja strukturnih prepreka za žene u filmu.\n\nNema spomena nejednake zastupljenosti redateljica, producentica, snimateljica i tehničkog osoblja.\n\nNema osvještavanja razlika između žanrovskih područja u kojima žene imaju ili nemaju pristup (npr. dokumentarni film nasuprot igranom, mainstream vs. art-house).\n\nIzostanak mjera za žene u novim tehnologijama i digitalnim medijima.\n\nNe spominje se razvoj kompetencija žena u području digitalizacije, VOD distribucije, VR/AR produkcija, što su rastući segmenti u kojima su žene najčešće podzastupljene.\n\nNedostatak rodno osjetljivih kriterija u programima potpora.\n\nNema prijedloga da se prilikom dodjele sredstava uzimaju u obzir rodni kriteriji (npr. ako su žene autorice, redateljice ili producentice, da se boduje dodatno ili osiguraju posebne linije potpore).\n\nIzostanak edukacijskih i mentorsko-mrežnih programa.\n\nProgrami poput radionica za mlade autorice, umrežavanja s europskim producenticama, edukacija o financiranju i digitalnim alatima – nisu spomenuti, iako su ključni za žensku vidljivost.\n\nStil i ton su institucionalni, ali bez vizije inkluzivnog jezika.\n\nDokument koristi generičke pojmove („autori“, „filmski djelatnici“) bez rodno neutralnog izraza („autorice i autori“, „filmske djelatnice i djelatnici“).\n\nTime se gubi simbolička vidljivost žena, što je paradoksalno za dokument koji spominje ravnopravnost.\n\nPREPORUKE I PRIJEDLOZI ZA POBOLJŠANJE (posebno za žene u filmu)\n1. Uvesti konkretne mjere i pokazatelje rodne ravnopravnosti\n\nUključiti ciljane postotke (npr. do 2027. povećati udio žena redateljica na 40 %, producentica na 45 %).\n\nUvesti rodno budžetiranje HAVC-ovih sredstava.\n\nObvezati HAVC na godišnji izvještaj o rodnoj zastupljenosti u svim fazama (razvoj, proizvodnja, distribucija, komisije, festivali).\n\n2. Osnažiti vidljivost žena kroz posebne programe\n\nUvesti posebne linije potpore za projekte koje vode žene ili koji tematiziraju ženske perspektive.\n\nFinancirati mentorske programe (poput „Women in Film Croatia“ mreže).\n\nPotaknuti umrežavanje s europskim platformama (EWA – European Women’s Audiovisual Network, WIFT – Women in Film & Television).\n\n3. Promicati žene u tehničkim i digitalnim područjima\n\nStvoriti edukativne programe za žene u području VFX-a, postprodukcije, AI alata i digitalne distribucije (VOD).\n\nUključiti partnerstva s tehnološkim fakultetima i startupovima za razvoj digitalnih kompetencija.\n\n4. Uvesti rodno osjetljiv jezik\n\nKoristiti izraze poput autorice i autori, redateljice i redatelji, filmske djelatnice i djelatnici – što većina europskih kulturnih politika već primjenjuje.\n\n5. Razviti sustav praćenja (monitoringa)\n\nUspostaviti Odbor za rodnu ravnopravnost u audiovizualnim djelatnostima unutar HAVC-a ili kao savjetodavno tijelo Ministarstva kulture.\n\nRedovito analizirati podatke o prijavama i dodjelama sredstava prema spolu, žanru i formatu.\n\n6. Uključiti filmsku baštinu i povijest žena\n\nUnutar poglavlja o Kinoteci predvidjeti digitalizaciju i promociju ženske filmske baštine (npr. retrospektive redateljica, digitalna arhiva ženskih autora).\n\n7. Dodati dimenziju kulturne diplomacije i međunarodne promocije žena\n\nPotaknuti sudjelovanje hrvatskih redateljica na europskim i svjetskim pitching forumima, festivalima i koprodukcijama."]
[7,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","Pregled općih ciljeva Nacionalnog programa promicanja audiovizualnog stvaralaštva 2025. – 2028.,\nOpći cilj 1: Osiguranje kontinuiteta i rasta hrvatske audiovizualne proizvodnje i komplementarnih djelatnosti te daljnji razvoj audiovizualnog sektora ","Dodatno: Predlažemo i da se prilikom provedbe koraka 1. općeg cilja gdje je navedeno osmišljavanja programa edukacije za filmske djelatnike osmisle i edukacije o načinima približavanja i prilagodbe filmova osobama s invaliditetom."]
[8,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","Pregled općih ciljeva Nacionalnog programa promicanja audiovizualnog stvaralaštva 2025. – 2028.,\nOpći cilj 1: Osiguranje kontinuiteta i rasta hrvatske audiovizualne proizvodnje i komplementarnih djelatnosti te daljnji razvoj audiovizualnog sektora ","U cilju 1. Nacrta prijedloga predlažemo sljedeće:\n• Dopuna misije HAVC-a koja uključuje i sufinanciranje raznovrsne i kvalitetne hrvatske audiovizualne proizvodnje, s posebnim naglaskom na osiguranje pristupačnosti audiovizualnih sadržaja za osobe s invaliditetom (titlovi za gluhe i nagluhe, zvučni opisi za slijepe i slabovidne osobe, inkluzivna distribucija i prikazivanje)\n• Predlažemo dodati nove mjere unutar koraka provedbe:\n- Otvaranje javnih poziva za inkluzivnu audiovizualnu produkciju, s ciljem poticanja stvaranja sadržaja koji uključuje osobe s invaliditetom kao autore, izvođače, teme ili publiku. Npr. potpore za projekte u kojima sudjeluju osobe s invaliditetom kao autori, glumci ili kreativni suradnici, dodatni bodovi za projekte koji uključuju pristupačnost (npr. već pripremljeni titlovi, naracija, inkluzivne projekcije itd.).\n• U dijelu obrazovanja predlažem razvoj posebnih edukacija i osposobljavanja za osobe s invaliditetom u suradnji s umjetničkim akademijama, strukovnim udrugama i organizacijama osoba s invaliditetom za različita zanimanja u audiovizualnoj industriji.\n• Kod cilja razvoja videoigara predlažem dodati poticanje razvoja pristupačnih videoigara te uključivanje osoba s invaliditetom u njihov pristupačan dizajn.\nDodatno: Predlažemo i da se prilikom provedbe koraka 1. općeg cilja gdje je navedeno osmišljavanja programa edukacije za filmske djelatnike osmisle i edukacije o načinima približavanja i prilagodbe filmova osobama s invaliditetom."]
[9,"HRVATSKI SAVEZ GLUHIH I NAGLUHIH","Pregled općih ciljeva Nacionalnog programa promicanja audiovizualnog stvaralaštva 2025. – 2028.,\nOpći cilj 2: Jačanje sustava promocije, filmske pismenosti i razvoja publike s naglaskom na hrvatskim audiovizualnim djelima i baštini","Podržavamo komentare Pravobranitelja za osobe s invaliditetom.\nPredlažemo i slijedeće: da se rečenica \"Dužnost je HAVC-a kao javne ustanove što više domaćih naslova učiniti dostupnima svim građanima ove zemlje te će stoga uz gore navedene korake posebnu pozornost posvetiti poticanju prilagodbe filmova za osobe s oštećenjima vida i/ili sluha.\" promijeni tako da ista glasi: \"HAVC-a kao javna ustanove dužna je što više domaćih naslova učiniti dostupnima svim građanima ove zemlje te će stoga uz gore navedene korake posebnu pozornost posvetiti poticanju prilagodbe filmova za osobe s oštećenjima vida te gluhe i nagluhe osobe.\"\n\nPotrebno je također izmijeniti i točku 12. \"Koraka u provedbi\" tako da ista glasi \"Podrška prilagodbi hrvatskih filmskih naslova za osobe s invaliditetom (oštećenog vida i gluhe i nagluhe osobe).\" \nKorištenje veznika u obliku \"i/ili\" isključuje jednu od skupina osoba s invaliditetom. Prilagodba za gluhe i nagluhe osobe uključuje titlove i prijevod na hrvatski znakovni jezik dok se prilagodba audiovizualnih uradaka za osobe s oštećenjima vida radi na druge načine (audio deskripcija ...).\nPrema Izvješću o osobama s invaliditetom u Republici Hrvatskoj - 2025. g, Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo iz rujna ove godine, u Registru osoba s invaliditetom zavedeno je 21.429 gluhih i nagluhih osoba. U stvarnosti ta je brojka i peterostruko veća. Smatramo da je od iznimne važnosti da audiovizualni uradci hrvatske proizvodnje budu pristupačni svim građanima Republike Hrvatske. Od velike je važnosti također da hrvatski baštinski film i AV građa koja se koristi u odgoju i obrazovanju također bude pristupačna za gluhe i nagluhe osobe te osobe s oštećenjima vida. \nPredlažemo da se doda novi korak u provedbi koji glasi: \"Organiziranje aktivnosti za razmjenu iskustava dobre prakse te suradnja s organizacijama osoba s invaliditetom radi osiguravanja pristupačnosti\"."]
[10,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","Pregled općih ciljeva Nacionalnog programa promicanja audiovizualnog stvaralaštva 2025. – 2028.,\nOpći cilj 2: Jačanje sustava promocije, filmske pismenosti i razvoja publike s naglaskom na hrvatskim audiovizualnim djelima i baštini","Dodatno, predlažemo da se prilikom proširenja kolekcije filmova  za nastavnike dostupne na mrežnim stranicama Hrvatskog audiovizualnog centra kao važnog koraka u poticanju i promociji korištenja filma kao sredstva u nastavi uvrsti i filmove koji progovaraju o inkluziji i načinima komunikacije s osobama s invaliditetom, a s ciljem uklanjanja predrasuda i stereotipa prema osobama s invaliditetom i djeci s teškoćama u razvoju od najranije dobi."]
[11,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","Pregled općih ciljeva Nacionalnog programa promicanja audiovizualnog stvaralaštva 2025. – 2028.,\nOpći cilj 2: Jačanje sustava promocije, filmske pismenosti i razvoja publike s naglaskom na hrvatskim audiovizualnim djelima i baštini","Predlažemo i da se u 2. općem cilju prilikom provođenja projekta za razvoj publike u svrhu povećanja vidljivosti hrvatskog filma gdje se navodi: „U suradnji s navedenim tijelima te postojećim klubovima, radionicama, festivalima i drugim filmsko - obrazovnim platformama potrebno je osmisliti programe audiovizualnih radionica za sve dobne skupine i povezati se s programima medijske pismenosti Agencije za elektroničke medije.“ uzme u obzir pristupačnost takvih radionica, posebno iz razloga što pristupačnost, prema Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom obuhvaća i pristupačnost informacija, komunikacija i uslugama otvorenima i namijenjenima javnosti."]
[12,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","Pregled općih ciljeva Nacionalnog programa promicanja audiovizualnog stvaralaštva 2025. – 2028.,\nOpći cilj 2: Jačanje sustava promocije, filmske pismenosti i razvoja publike s naglaskom na hrvatskim audiovizualnim djelima i baštini","U cilju 2. jedino navođenje u svezi pristupačnosti, odnosno prilagodbe predloženo je: „Dužnost je HAVC-a kao javne ustanove što više domaćih naslova učiniti dostupnima svim građanima ove zemlje te će stoga uz gore navedene korake posebnu pozornost posvetiti poticanju prilagodbe filmova za osobe s oštećenjima vida i/ili sluha.“ Prilagodba audiovizualnih sadržaja (filmova, serija, festivalskih programa i sl.) osobama s invaliditetom po našem mišljenju treba postati standard, a ne iznimka. Predlažemo naglasak staviti na nacionalnu kino mrežu, obvezu da dio prikazivanja hrvatskih filmova bude pristupačan osobama s invaliditetom. Smatramo važnim istaknuti i uključenost osoba s invaliditetom kao stvaratelja AV sadržaja. Važno je poticati produkciju i promociju filmova koje stvaraju osobe s invaliditetom ili koji tematiziraju njihove perspektive, bez stereotipa. Predlažemo i stipendiranje mladih autora s invaliditetom. Također, predlažemo da se kod prilagodbe koriste \"titovi i prijevod na hrvatski znakovni jezik\"."]
[13,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","Pregled općih ciljeva Nacionalnog programa promicanja audiovizualnog stvaralaštva 2025. – 2028.,\nOpći cilj 4: Osiguravanje uvjeta za postizanje rodne ravnopravnosti u audiovizualnom sektoru","U cilju 4. prilikom prikupljanja podataka i statistika o rodnoj zastupljenosti, predlažem uključiti i podatke o sudjelovanju žena s invaliditetom. Žene s invaliditetom često trpe višestruku (dvostruku) diskriminaciju, po osnovi spola i invaliditeta, te smo mišljenja kako su isključene ili minimalno zastupljene u audiovizualnoj industriji."]
[14,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","Pregled općih ciljeva Nacionalnog programa promicanja audiovizualnog stvaralaštva 2025. – 2028.,\nOpći cilj 5: Pozicioniranje Hrvatske, hrvatskih stvaratelja i djela u europskom okruženju putem međunarodnih inicijativa te u izradi strateških dokumenata i planova u okviru europskih i međunarodnih krovnih institucija i profesionalnih udruženja","Predlažemo da se kroz sudjelovanje u međunarodnim inicijativama i suradnju s profesionalnim udruženjima dodatno educira kadar unutar Hrvatskog audiovizualnog centra o pristupačnim i inkluzivnim filmova te stvaranju istih."]
[15,"IVO POLJAK","Pregled općih ciljeva Nacionalnog programa promicanja audiovizualnog stvaralaštva 2025. – 2028.,\nOpći cilj 5: Pozicioniranje Hrvatske, hrvatskih stvaratelja i djela u europskom okruženju putem međunarodnih inicijativa te u izradi strateških dokumenata i planova u okviru europskih i međunarodnih krovnih institucija i profesionalnih udruženja","Poštovani,\nod ovih 5 općih ciljeva založio bih se za (1) prvi i treći (3) cilj. Zašto ? \nCiljevi 2, 4, 5 su previše \"opći\" čit., nepotrebni.\nNarodi sa brojnom populacijom nisu radili AV radove da bi se svidjeli općoj populaciji nego prvenstveno svojoj, a općoj populaciji što ostane \nodn. što zaživi. Naravno da prvotna stvaralačka sredina AV materijala zna što sa istim. \nEPP promidžbena ( i tzv. znanstvena ) djela sviju vrsta, su nešto drugo.\nGotovo oduvijek se kroz AV uradke promiče se i svašta. \nPitanje je, što manje brojna populacija (HR ili dr.) ima sa npr. rastom kiselih krastavaca u Andaluziji, Sibiru i dr..\nNaime,svakovrsnim radom u našim malim životnim sredinama se treba dokazivati i razvijati, prvo svojoj sredini, drugima što zaživi.  \n41 god. rada u AV području ( HRT bez perioda od 1/2 2019. do 1/2 2022. ), je dovoljno iskustva za ovakav komentar.  \nJačanje (2), osiguravanje (4) i pozicioniranje (5) se postižu radom( kreacija - stvaranje), ne špekulacijom, ne deklaracijom i ne slijedbom tipa (vidjela žaba da se konji kuju pa i ona digla nogu).\nOstaviti se \"općeg dobra\" a prihvatiti samo dobro, naravno ako se ovdje cilj, čita kao dobro.\nIng.tech. Ivo Poljak ex TV snimatelj"]