{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":53,"n_cols":6,"rows_kept":53,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću o Obrascu zakonodavnih aktivnosti Ministarstva znanosti, obrazovanja i mladih za 2026. godinu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU","OBRAZAC ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI","Sveučilište u Zagrebu podržava odluku Ministarstva znanosti, obrazovanja i mladih da se pokrenu izmjene i unaprjeđenje zakona koji reguliraju područje znanosti i visokog obrazovanja.\nDinamičan razvoj društva kao i vrijeme proteklo od donošenja  Zakona pokazalo je kako prednosti tako i nedostatke pojedinih odredbi.\nBudući su oni prirodno vezani dobro je da se mogu i međusobno uskladiti te time u istom smjeru doprinositi razvoju znanosti i obrazovanja.\nSlijedom iznijetoga Sveučilište u Zagrebu predlaže da se u Obrazac zakonodavnih aktivnost MZOM-a za 2026. godinu uključi i donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o priznavanju i vrednovanju inozemnih obrazovnih kvalifikacija.\nTaj zakon regulira u ovim vremenima sve važnije područje ne samo unutar obrazovanja već posljedično i tržišta rada.\nSve je veći broj stranih radnika na hrvatskom tržištu rada od kojih neki imaju određene inozemne kvalifikacije. \nU gospodarskom smislu važno je  sprječavanje nelojalne konkurencije inozemnih obrazovnih institucija koje su neki put upitne kvalitete.\nCilj je omogućavanje što većem broju inozemnih studenata nastavak obrazovanja u Republici Hrvatskoj uz zadržavanje postignute kvalitete.\nSveučilište u Zagrebu je sveučilište s najvećim brojem priznavanja i vrednovanja inozemnih obrazovnih kvalifikacija u svrhu nastavka obrazovanja  i svoja iskustva i prijedloge iz dosadašnje primjene Zakona rado će prenijeti Ministarstvu kako bi se u izmijenjenom Zakonu donijela što bolja rješenja.","Nije prihvaćen","Za postojeći Zakon o priznavanju i vrednovanju inozemnih obrazovnih kvalifikacija nisu utvrđena pitanja koja bi se trebala riješiti izmjenama i dopunama."]
[2,"MIRO OPAČAK","OBRAZAC ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI","Naslov komentara:\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\nPriznavanje beneficiranog staža studentima s 100% invaliditetom tijekom redovitog studija\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\nKomentar:\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\nPredlažem da se studentima s 100% invaliditetom, koji redovito studiraju na svim razinama (preddiplomski, diplomski, integrirani i poslijediplomski studij), prizna beneficirani radni staž. Konkretno, predlažem da se:\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\nsvaka godina redovitog studija računa kao godina staža,\npo završetku studija automatski priznaju dodatne 2 godine staža zbog invaliditeta.\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\nStudenti s 100% invaliditetom suočavaju se s dodatnim izazovima tijekom studija, uključujući ograničenu mobilnost, potrebu za prilagođenim uvjetima učenja i dodatne medicinske tretmane. Ovi faktori otežavaju studiranje, ali trenutno nisu priznati u sustavu rada i mirovinskog osiguranja.\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\nU nekoliko europskih zemalja postoji praksa priznavanja beneficiranog staža za osobe s invaliditetom, primjerice:\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\nSlovenija: dodatni staž u skladu s težinom invaliditeta,\nAustrija i Njemačka: beneficirani staž omogućuje raniji odlazak u mirovinu i priznaje otežane uvjete studija ili rada.\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\nPrimjena sličnog modela u Hrvatskoj bila bi u skladu s Ustavom RH (ravnopravnost i zabrana diskriminacije), Zakonom o visokom obrazovanju i Zakonom o mirovinskom osiguranju, te bi omogućila studentima s invaliditetom da ravnopravno ostvaruju prava iz mirovinskog i radnog sustava.\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\nOvaj prijedlog temelji se i na osobnom iskustvu studenta s invaliditetom, koji je tijekom studija suočen s izazovima koji otežavaju studijski proces, a koji nisu priznati postojećim zakonodavstvom.\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\nZaključak:\n\n\n\n\nPredlažem da Ministarstvo znanosti, obrazovanja i mladih uvrsti izmjene Zakona o visokom obrazovanju i Zakona o mirovinskom osiguranju kako bi:\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\nstudentima s 100% invaliditetom priznao beneficirani staž tijekom redovitog studija,\nautomatski priznao dodatne 2 godine staža po završetku studija,\nosigurao dosljednu primjenu prava i ravnopravnost u sustavu mirovinskog i radnog osiguranja.","Nije prihvaćen","Nije u nadležnosti Ministarstva znanosti, obrazovanja i mladih."]
[3,"CENTAR IZVRSNOSTI MARBLE DRUŠTVO S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU ZA ISTRAŽIVANJE I RAZVOJ","OBRAZAC ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI","Predlažemo ponovno uvođenje Upisnika znanstvenih organizacija ili zasnivanje druge službene evidencije kako bi se status istraživačke organizacije mogao dokazivati službenom potvrdom nacionalnog tijela. \nNavedeno je potrebno radi optimiziranja postupaka ostvarivanja nacionalnih potpora i potpora Europske unije te je u skladu s odredbama Uredbe Komisije (EU) br. 651/2014 оd 17. lipnja 2014. koja omogućava davanje potpora istraživačkim organizacijama.\nSlužbeno evidentiranje istraživačkih organizacija bi znatno olakšalo postupak dokazivanja statusa istraživačke organizacije prilikom prijava na natječaje za potpore na nacionalnoj i europskoj razini. Europska Komisija u preambuli navedene Uredbe ističe da: \"Potpore za istraživanje i razvoj i inovacije mogu doprinijeti održivom gospodarskom rastu, pojačati konkurentnost i povećati zaposlenost.\", stoga bi se ovim prijedlogom doprinijelo ostvarenju tog cilja.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na prijedlogu."]
[4,"MIRO OPAČAK","OBRAZAC ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI","Komentar na Obrazac zakonodavnih aktivnosti Ministarstva regionalnoga razvoja i fondova Europske unije za 2026. godinu\n\n\n\n\nTema: Prava gluhih osoba\n\n\n\n\nKomentar:\n\n\n\n\nPozdravljamo namjeru Ministarstva regionalnoga razvoja i fondova Europske unije da u okviru svojih zakonodavnih aktivnosti za 2026. godinu unaprijedi uključivost i pristupačnost svih programa, projekata i komunikacijskih kanala.\nMeđutim, predlažemo da se u dokumentu jasnije prepoznaju i uvrste posebne mjere usmjerene na gluhe i nagluhe osobe, s obzirom na to da se ova skupina građana i dalje suočava s brojnim preprekama u pristupu informacijama, javnim natječajima, edukacijama i uslugama financiranim iz fondova Europske unije.\n\n\n\n\nPrijedlozi dopune:\n 1. Uvođenje obveze pristupačnosti za gluhe osobe u svim projektima i aktivnostima koje se financiraju iz EU fondova — uključujući obavezno titlovanje video materijala, prijevode na hrvatski znakovni jezik te mogućnost komunikacije putem komunkacijaka posrednika  u javnim događanjima i konzultacijama.\n 2. Izrada Pravilnika o standardima pristupačnosti za osobe s invaliditetom, s posebnim poglavljem koje se odnosi na gluhe osobe, kako bi se osigurala provedba načela jednakih mogućnosti i nediskriminacije.\n 3. Uključivanje predstavnika udruga gluhih i saveza gluhih osoba u radne skupine koje pripremaju zakonodavne i provedbene dokumente, kako bi se osigurao stvaran uvid u potrebe zajednice.\n 4. Promicanje digitalne i komunikacijske pristupačnosti — primjerice, obvezna dostupnost web-stranica i digitalnih platformi Ministarstva u skladu sa standardom WCAG 2.1 i uz elemente prilagođene gluhim osobama (video s prijevodom na znakovni jezik).\n 5. Planiranje sredstava u proračunu Ministarstva za osiguravanje komunikacijski posrednika za znakovni jezik u aktivnostima koje uključuju javnost (javne rasprave, informativni događaji, radionice, savjetovanja i sl.).\n\n\n\n\nOčekivani učinak:\nProvedbom navedenih prijedloga omogućilo bi se gluhim osobama ravnopravno sudjelovanje u društvenom i gospodarskom životu, bolji pristup informacijama i transparentniji proces korištenja sredstava EU fondova, u skladu s načelima Konvencije o pravima osoba s invaliditetom i europskim standardima inkluzivnosti.\n\n\n\n\nZaključak:\nPredlažemo da se u Obrazac zakonodavnih aktivnosti za 2026. godinu uvrsti zasebna mjera posvećena unaprjeđenju pristupačnosti i prava gluhih osoba, te da Ministarstvo prepozna ovu temu kao prioritet u okviru svojih politika regionalnog razvoja i upravljanja EU fondovima.","Nije prihvaćen","Nije u nadležnosti Ministarstva znanosti, obrazovanja i mladih."]
[5,"NIKO RADOVIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Prijedlog izmjena i dopuna ZVOZD-a:\n\nČlanak 77. stavak 5. dopuniti na način da se propiše da student koji izgubi status redovitog studenta zbog ponavljanja studijske godine, nastavlja studirati u izvanrednom statusu. \n\nNaime, čitajući postojeću odredbu članka 77. stavka 5. ZVOZD-a postavlja se pitanje u kojem to statusu nastavlja studirati student koji izgubi status redovitog studenta zbog ponavljanja studijske godine. U redovitom statusu očito ne, a status studenta i dalje ima, jer dva puta ponavljanje studijske godine nije jedan od propisanih razloga gubitka statusa studenta iz članka 76. stavka 5. ZVOZD-a. \n\nNapominjem da takvo rješenje statusa studenta već postoji u praksi, budući da su nakon stupanja na snagu ZVOZD-a brojna visoka učilišta svojim općim aktima o studiranju dopustila studentima nastavak studiranja u izvanrednom statusu u slučaju dva puta ponavljanja studijske godine, sve sukladno akademskoj samoupravi iz članka 4. stavka 2. ZVOZD-a. \n\nStoga, odredba članka 77. stavka 5. treba glasiti:\n „Student u redovitom statusu ima pravo najviše jednom ponavljati svaku studijsku godinu. Student koji je izgubio redoviti status zbog ponavljanja studijske godine može nastaviti studij u izvanrednom statusu, uz ograničenje iz stavka 6. ovoga članka.“\n\nNiko Radović, mag. iur., \nglavni tajnik Sveučilišta u Zagrebu Prehrambeno-biotehnološkog fakulteta","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga Izmjena i dopuna Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (dalje u tekstu: ZVOZD)."]
[6,"NIKO RADOVIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Prijedlog izmjena i dopuna ZVOZD-a:\n\nČlanak 68. izmijeniti na način da se naslov članka (studij u redovitom i izvanrednom statusu) uskladi s pojmovima koji se koriste u odredbama članka (student upisan u redovitom statusu/student upisan u izvanrednom statusu).\n\nOsim toga, potrebno je propisati jasnu i smislenu razliku između studija u redovitom statusu i studija izvanrednom statusu. \n\nPogotovo što sada i student u redovitom statusu, sukladno članku 78. stavku 1. ZVOZD-a, može biti u radnom odnosu odnosno obavljati samostalnu djelatnost obrta ili drugog slobodnog zanimanja. \n\nKakav je to studij izvanrednom statusu koji se sukladno članku 68. stavku 3. ZVOZD-a može izvoditi i u punoj nastavnoj satnici? Koja je uopće svrha takvog studija? Tko bi i zašto upisao studij na kojem studira u sklopu pune nastavne satnice, a sam snosi troškove školarine studija i još nema ni jedno pravo iz studentskog standarda? \n\nTakođer, potrebno je jasno propisati u čemu se sastoji prilagođena nastavna satnica. Da li je riječ o prilagođenom rasporedu održavanja nastave (npr. nastava u poslijepodnevnom umjesto u jutarnjem terminu) ili je riječ i o prilagođenom načinu izvođenja nastave (npr. online nastava umjesto kontaktne nastave)? \n\nNiko Radović, mag. iur., \nglavni tajnik Sveučilišta u Zagrebu Prehrambeno-biotehnološkog fakulteta","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[7,"NIKO RADOVIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Prijedlog izmjena i dopuna ZVOZD-a:\n\nČlanak 56. brisati u cijelosti. \n \nNa visokim učilištima i znanstvenim institutima nema mjesta stegovnim postupcima. \n\nNaime, sukladno članku 40. stavku 11. ZVOZD-a radni odnosi nastavnika, znanstvenika i suradnika na visokim učilištima odnosno znanstvenim institutima uređuju se ugovorom o radu. \n\nStoga, u slučaju povrede radne obveze od strane radnika zaposlenog na visokom učilištu nema potrebe propisivati drugačije postupanje poslodavca u odnosu na postupanje prema općem propisu kojim se uređuju radni odnosi (Zakon o radu). \n\nOsobito nema potrebe propisivati vođenje nekakvog stegovnog postupka i time praktički provoditi radni spor na visokom učilištu umjesto na nadležnom sudu (podnošenje „prijave za počinjeno stegovno djelo“, zakazivanje „ročišta“ pred stegovnim povjerenstvom, izvođenje dokaza, donošenje „presude“, podnošenje „žalbe“, potencijalno uključivanje odvjetnika u stegovni postupak kao punomoćnika radnika i dr.)\n\nPropisivanjem stegovne odgovornosti radnika i nametanjem visokim učilištima obveze donošenja općeg akta (pravilnik o stegovnoj odgovornosti) zakonodavac zapravo otežava i značajno usporava visoko učilište u primjeni odredbi Zakona o radu koje uređuju postupanje poslodavca u slučaju povrede radnih obveza od strane radnika.\n\nNaime, u slučaju da visoko učilišta kao poslodavac prije donošenja odluke o otkazu ugovora o radu nije provelo stegovni postupak ili je pak tijekom provođenja stegovnog postupka došlo do nekog propusta (npr. „prijava za počinjeno stegovno djelo“ podnesena „izvan roka“ utvrđenog pravilnikom o stegovnoj odgovornosti), radnik bi se na to u sudskom sporu mogao uspješno pozvati, te bi samo zbog toga odluka o otkazu ugovora o radu bila utvrđena nezakonitom.\n\nNadalje, postavlja se pitanje kakve to stegovne sankcije može visoko učilište izreći radniku, osim onih već propisanih Zakonom o radu (pisana opomena, redoviti otkaz ili izvanredni otkaz)?\n\nPremještaj na drugo radno mjesto ne može, jer je radno mjesto ugovoreno ugovorom o radu i ne može se nekakvom stegovnom sankcijom radnika premjestiti na poslove za koje nema sklopljen ugovor o radu.\n\nRadnika se ne može niti novčano kazniti, jer se novčane kazne mogu propisivati isključivo zakonom, a ne općim aktima poslodavca (pravilnik o stegovnoj odgovornosti). Osim toga, Zakonom o radu je zabranjen prijeboj plaće radnika bez suglasnosti samog radnika, stoga bi takvo novčano kažnjavanje radnika predstavljalo prekršaj poslodavca za koji se poslodavcu može izreći novčana kazna od 4110,00 do 7960,00 eura.  \n\nRadniku se ne može niti izreći javna opomena jer bi to bilo protivno GDPR-u.\n\nKonačno, odredba članka 56. stavka 5. prema kojoj zaposlenik visokog učilišta odnosno znanstvenog instituta može stegovno odgovarati samo za djelo koje je u vrijeme počinjenja prema pravilniku o stegovnoj odgovornosti bilo propisano kao stegovno djelo i za koje je bila propisana stegovna sankcija, predstavlja zapravo institut kaznenog prava „nullum crimen sine lege, nulla poena sine lege“, a kojem institutu nema mjesta u radnom odnosu.\n\nNaime, kod radnih odnosa praktički je nemoguće predvidjeti kako sve može doći do povrede radnih obveza od strane radnika, a same povrede radnih obveza u smislu posljedica, odnosno opravdanosti eventualnog otkaza ugovora o radu zavise od cijelog niza okolnosti u svakom pojedinačnom slučaju. Stoga bi u pravilnik o stegovnoj odgovornosti trebalo staviti iznimno mnogo (vjerojatno nekoliko stotina) mogućih povreda radnih obveza, ili bi moguće povrede radnih obveza trebalo propisati na toliko općenit odnosno neodređen način da to više ne bude nikakav popis povreda radnih obveza nego jednostavno prepisane odredbe Zakona o radu koje uređuju redoviti otkaz uvjetovan skrivljenim ponašanjem radnika odnosno izvanredni otkaz. \n\nUkoliko MZOM kao predlagač izmjena i dopuna ZVOZD-a iz nekog razloga ipak smatra da se na visokim učilištima odnosno znanstvenim institutima treba utvrđivati stegovna odgovornost radnika, predlažem u članku 56. stavku 1. izmijeniti riječ „zaposlenik“ u riječi „nastavnik i suradnik“, tako da odredbe o stegovnoj odgovornosti ne vrijede za ostale zaposlenike (nenastavno osoblje). \n\nNaime, predmet uređenja ZVOZD-a ni inače nisu prava i obveze svih zaposlenika visokog učilišta odnosno znanstvenog instituta, već samo nastavnika, znanstvenika i suradnika. \n\nStoga, nema logike u cijelom ZVOZD-u za radnike koristit pojam „nastavnici, znanstvenici i suradnici“, a onda samo u članku 56. koristit pojam „zaposlenici“. \n\nNiko Radović, mag. iur., \nglavni tajnik Sveučilišta u Zagrebu Prehrambeno-biotehnološkog fakulteta","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[8,"NIKO RADOVIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Prijedlog izmjena i dopuna ZVOZD-a:\n\nČlanak 53. stavak 1. potrebno dopuniti tako da se jasno odredi svrha (izvođenje nastave) i opseg (npr. jedna trećina nastave određenog kolegija) angažiranja naslovnih nastavnika.\n\nBesmisleno je zakonom dopuštati angažiranja naslovnih nastavnika radi obavljanja poslova koji nisu nastava.  Ako naslovni nastavnik može raditi sve poslove kao i nastavnik zaposlen temeljem ugovora o radu osim što mu se naknada za rad isplaćuje kao drugi dohodak, odnosno ne prima plaću i nema nikakva materijalna prava iz radnog odnosa, postavlja se pitanje, zašto bi bilo koji fakultet zasnivao radni odnos sa zaposlenikom (raspisivao javni natječaj, isplaćivao plaću svih 12 mjeseci u godini, isplaćivao druga materijalna prava iz radnog odnosa) ako sve poslove koje mu obavlja nastavnik zaposlen temeljem ugovora o radu može obaviti osoba preko ugovora o djelu i to samo u onom dijelu akademske godine (semestra) u kojem treba izvoditi nastavu. \n\nTakođer, potrebno je dopustit da nastavu na visokom učilištu, pored naslovnih nastavnika, mogu izvoditi i osobe koje su u radnom odnosu na nekom drugom visokom učilištu, kao i umirovljeni nastavnici. \n\nBesmisleno je da se nastavnik zaposlen na jednom visokom učilištu mora birati u naslovnog nastavnika na drugom visokom učilištu samo da bi tamo mogao izvoditi nastavu, pogotovo ako je riječ o izvođenu nastave na sastavnicama (fakultetima) istog sveučilišta.  \n\nIsto vrijedi i za umirovljenog nastavnika. Zašto se netko tko je otišao u mirovinu kao redoviti profesor u trajnom izboru sada mora birati u naslovnog nastavnika da bi mogao izvoditi nastavu na nekom visokom učilištu? \n\nNiko Radović, mag. iur., \nglavni tajnik Sveučilišta u Zagrebu Prehrambeno-biotehnološkog fakulteta","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[9,"NIKO RADOVIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Prijedlog izmjena i dopuna ZVOZD-a:\n\nČlanak 48. stavak 2. potrebno dopuniti tako da se odredi minimalno trajanje privremene nesposobnosti za rad koja ima za posljedicu produljenje ugovora o radu (npr. privremena nesposobnost za rad dulja od tri mjeseca neprekidno). \n\nNaime, prema postojećoj odredbi članka 48. stavka 2. ugovor o radu suradnika mogao bi se produljiti za svaku privremenu nesposobnost za rad, pa čak i za onu koja je trajala svega jedan dan. \n\nBesmisleno je produljivati ugovor o radu zbog privremene nesposobnosti za rad koja je trajala samo nekoliko dana, budući da tako kratka privremena nesposobnost za rad objektivno nije mogla spriječiti  suradnika u pravovremenom ispunjavanja njegovih obveza iz radnog odnosa. Također, navedeno bi moglo imati za posljedicu sklapanje velikog broja aneksa ugovora o radu, što bi predstavljalo i značajno administrativno opterećenje visokog učilišta. \n\nNiko Radović, mag. iur., \nglavni tajnik Sveučilišta u Zagrebu Prehrambeno-biotehnološkog fakulteta","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[10,"NIKO RADOVIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Prijedlog izmjena i dopuna ZVOZD-a:\n\nČlanak 48. stavak 1. potrebno brisati riječ „suradnika“. \n\nSuradnici nemaju obvezu izbora na više radno mjesto odnosno obvezu reizbora, već se isti sukladno članku 44. ZVOZD-a zapošljavaju isključivo na određeno vrijeme. \n\nNiko Radović, mag. iur., \nglavni tajnik Sveučilišta u Zagrebu Prehrambeno-biotehnološkog fakulteta","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[11,"NIKO RADOVIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Prijedlog izmjena i dopuna ZVOZD-a:\n\nČlanak 45. stavak 3. brisati u cijelosti.\n\nVisoka učilišta i znanstveni instituti obavljaju javnu službu, a ne državnu službu. \n\nSuradnici kao zaposlenici visokih učilišta i znanstvenih instituta su javni službenici, a ne državni službenici. \n\nNa suradnike kao zaposlenike visokih učilišta i znanstvenih instituta ne primjenjuju se odredbe Zakona o državnim službenicima, prema kojima je odlučivanje o pravima i obvezama državnih službenika upravna stvar koju rješava čelnik tijela. \nNaime, sukladno članku 40. stavku 11. ZVOZD-a radni odnosi nastavnika, znanstvenika i suradnika na visokim učilištima odnosno znanstvenim institutima uređuju se ugovorom o radu. \n\nUgovor o radu nije upravni akt. \n\nIsto tako, odlučivanje o pravima i obvezama radnika u ugovornom radnom odnosu nije upravna stvar koja se rješava upravnim aktom.\n\nNegativna ocjena rada asistenta može predstavljati povredu radne obveze od strane asistenta, te kao takva biti osnova za donošenje otkaza ugovora o radu asistenta, ali negativna ocjena rada asistenta ne može sama po sebi biti rješenje (upravni akt).\n\nČlanak 45. stavak 4. izmijeniti tako da glasi:\n\n „Suradniku koji je negativno ocijenjen dva puta uzastopno prestaje radni odnos u skladu s općim propisom kojim se uređuju radni odnosi (redoviti otkaz ugovora o radu uvjetovan skrivljenim ponašanjem radnika).“\n\nNiko Radović, mag. iur., \nglavni tajnik Sveučilišta u Zagrebu Prehrambeno-biotehnološkog fakulteta","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[12,"NIKO RADOVIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Prijedlog izmjena i dopuna ZVOZD-a:\n\nČlanak 43. potrebno dodati nove stavke 2., 3. i 4., kojim se kao kriterij izbora na više radno mjesto nastavnika odnosno znanstvenika propisuje na kojem točno radnom mjestu je ta osoba prethodno trebala biti izabrana. \n\nNaime, postojeća odredba članka 43. stavka 1. ZVOZD-a može se tumačiti na način da se osoba koja je pet godina bila izabrana na nekom znanstveno-nastavnom radnom mjestu (npr. docenta) sada može izabrati na bilo koje više radno mjesto (npr. redovitog profesora), ukoliko ista ispunjava Nacionalne sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije.\n\nTako bi novi stavak 2. trebao glasiti: \n\n„Nastavnik izabran na znanstveno-nastavnom radnom mjestu može biti izabran na više radno mjesto kako slijedi:  \n1. na znanstveno-nastavno radno mjesto izvanrednog profesora može biti izabrana osoba koja je bila najmanje pet godina izabrana na znanstveno-nastavnom radnom mjestu docenta.\n2. na znanstveno-nastavno radno mjesto redovitog profesora može biti izabrana osoba koja je bila najmanje pet godina izabrana na znanstveno-nastavnom radnom mjestu izvanrednog profesora.\n3. na znanstveno-nastavno radno mjesto redovitog profesora u trajnom izboru može biti izabrana osoba koja je bila najmanje pet godina izabrana na znanstveno-nastavnom radnom mjestu redovitog  profesora“\n\nNa isti način propisati i kriterij izbora na više radno mjesto nastavnika na veleučilištu odnosno nastavnih radnih mjesta na sveučilištu te znanstvenika na znanstvenom institutu. \n\nNiko Radović, mag. iur., \nglavni tajnik Sveučilišta u Zagrebu Prehrambeno-biotehnološkog fakulteta","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[13,"NIKO RADOVIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Prijedlog izmjena i dopuna ZVOZD-a:\n\nČlanak 39. stavak 6. dopuniti tako da se ograniči broj ugovora o radu koje neka osoba može sklopiti za suradničko radno mjesto asistenta. \n\nNaime, iz određenih tumačenja MZOM-a proizlazi da osoba koja je već bila zaposlena na suradničkom radnom mjestu asistenta i nije uspjela završiti doktorski studiji ne može ponovno biti zaposlena na suradničkom radnom mjestu asistent zbog kriterija kvalitete.\n\nStoga, odredba članka 39. stavka 6. treba glasiti:\n\n„Na suradničko radno mjesto asistenta bira se osoba iz reda posebno uspješnih studenata. Iznimno, na suradničko radno mjesto asistenta u umjetničkom području može se zaposliti osoba koja je ostvarila posebne rezultate na umjetničkom području. Kriterije odabira na suradničko radno mjesto asistenta uređuje visoko učilište odnosno znanstveni institut općim aktom. Visoko učilište odnosno znanstveni institut s istom osobom može sklopiti samo jedan ugovor o radu za suradničko radno mjesto asistenta.“\n\nNiko Radović, mag. iur., \nglavni tajnik Sveučilišta u Zagrebu Prehrambeno-biotehnološkog fakulteta","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[14,"NIKO RADOVIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Prijedlog izmjena i dopuna ZVOZD-a:\n\nČlanak 21. stavak 3. potrebno izmijeniti na način da se jasno propiše sklapa li dekan fakulteta novi ugovor o radu ili samo aneks postojećeg ugovora o radu za znanstveno-nastavno radno mjesto. \n\nTakođer, s obzirom na raširenu praksu na fakultetima, potrebno je jasno propisati da dekan, pored upravljačkih poslova iz članka 20. stavka 2. ZVOZD-a, može obavljati i poslove u nastavi i znanosti. \n\nNiko Radović, mag. iur., \nglavni tajnik Sveučilišta u Zagrebu Prehrambeno-biotehnološkog fakulteta","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[15,"NIKO RADOVIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Prijedlog izmjena i dopuna ZVOZD-a:\n\nČlanak 5. stavak 3. treba izmijeniti tako da se na postupak kojim se odlučuje o pravima i obvezama nastavnika, znanstvenika i suradnika uputi na podrednu primjenu općeg propisa kojim se uređuju radni odnosi (Zakon o radu). \n\nPodredna primjena zakona kojim je uređen opći upravni postupak treba ostati samo za postupak kojim se odlučuje o pravima i obvezama studenata i za postupak koji vode matični odbori i matična povjerenstva. \n\nVisoka učilišta i znanstveni instituti obavljaju javnu službu, a ne državnu službu. \n\nZaposlenici visokih učilišta i znanstvenih instituta su javni službenici, a ne državni službenici. \n\nNa zaposlenike visokih učilišta i znanstvenih instituta ne primjenjuju se odredbe Zakona o državnim službenicima, prema kojima je odlučivanje o pravima i obvezama državnih službenika upravna stvar koju rješava čelnik tijela. \n\nSukladno članku 40. stavku 11. ZVOZD-a radni odnosi nastavnika, znanstvenika i suradnika na visokim učilištima odnosno znanstvenim institutima uređuju se ugovorom o radu. \n\nUgovor o radu nije upravni akt. \n\nIsto tako, odlučivanje o pravima i obvezama radnika u ugovornom radnom odnosu nije upravna stvar koja se rješava upravnim aktom. \n\nBesmisleno je o pravima i obvezama radnika u ugovornom radnom odnosu (npr. trajanje i razdoblje korištenja godišnjeg odmora) odlučivati upravnim aktom. \n\nTakođer, sasvim je izvjesno da bi se u slučaju pokretanja upravnog spora podnošenjem tužbe radnika (nastavnika, znanstvenika ili suradnika) protiv odluke poslodavca (visokog učilišta odnosno znanstvenog instituta) kojom se odlučuje o trajanju i razdoblju korištenja njegova godišnjeg odmora, upravni sud oglasio nenadležnim pozivom na članak 3. Zakona o upravnim sporovima. \n\nNiko Radović, mag. iur., \nglavni tajnik Sveučilišta u Zagrebu Prehrambeno-biotehnološkog fakulteta","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[16,"NIKO RADOVIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Podržavam sadržaj Obrasca zakonodavnih aktivnosti Ministarstva znanosti, obrazovanja i mladih za 2026. godinu.\n\nU nastavku dostavljam komentare kojima predlažem određene izmjene i dopune Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/22, dalje u tekstu: ZVOZD). \n\nNiko Radović, mag. iur., \nglavni tajnik Sveučilišta u Zagrebu Prehrambeno-biotehnološkog fakulteta","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na komentaru."]
[17,"DAMIR STANZER","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Prekršajne odredbe izražene u kunama i eurima (Članci 107. i 108.) treba izbaciti.","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[18,"DAMIR STANZER","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Članak 100. stavak 1. treba doraditi tako da se u Osnovnu komponentu financiranja svakako ubroji i TROŠAK NASTAVE. Jedna od osnovnih djelatnosti visokog učilišta je visoko obrazovanje, pa njegov trošak svakako pripada osnovnom financiranju. Studentske vježbe traže velika sredstva. Ne samo tekuća (materijal, putni troškovi) nego i infrastrukturna (oprema i njeno održavanje). Taj trošak je varijabilan, ovisno o vrsti tematike, i ne svodi se samo na prostor i komunalije.","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[19,"DAMIR STANZER","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Članak 99. stavak 8. treba izmijeniti na način da se jasno definira koja stručna tijela stvaraju tako važne dokumente. \"Vlada RH\" sasvim sigurno nema dovoljno znanja i iskustva za samostalno stvaranje tako kompleksnih i sveobuhvatnih dokumenata.","Nije prihvaćen","Vlada RH je već donijela Uredbu  programskom financiranju javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta u Republici Hrvatskoj (NN 78/23)."]
[20,"DAMIR STANZER","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Financiranje (Članak 96. na dalje) treba temeljito doraditi, dopuniti i jasnije definirati. Svakako u zakon treba ugraditi i osigurače vezane za inflaciju i kretanje BDP-a. S obzirom na iskustva stečena u prvom krugu programskog \"pregovaranja\", čitav sustav treba doraditi i te dorade precizirati u samom zakonu.","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[21,"DAMIR STANZER","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Sastav Rektorskog zbora (Članak 93.) treba promijeniti na način uvažavanja razlike između privatnih i javnih sveučilišta odnosno veličine i udjela istih. Ovakav sustav \"jedno sveučilište - jedan glas\" nije primjeren i zapravo je nepravedan. Treba se ugledati na druge države koje po pitanju privatnih sveučilišta imaju razna rješenja. Od ograničenja prava glasa privatnima na nekim temama koje se tiču samo javnih sveučilišta, preko manjeg broja glasova za privatne (npr. \"kurijalnih glasova\" u Češkoj), neobaveznosti učlanjenja (pri čemu nisu sva privatna sveučilišta članovi Rektorskog zbora), do definiranja različitog broja članova odnodno glasova u Rektorskom zboru ovisno o veličini i broju studenata konkretnog sveučilišta (analogija sa sastavom Senata Zagrebačkog sveučilišta).","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[22,"DAMIR STANZER","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Sastav i izbor članova Nacionalnog vijeća (Članak 87. i 88.) treba drugačije definirati. Treba za članove vratiti kriterije izvrsnosti koji su postojali prije ovog zakona, nastavne i znanstvene. Članak 88. treba izbrisati, jer na ovaj način kako je to sad u ovom Zakonu politika odnosno vladajuća koalicija \"čeripikingom\" nakon javnog poziva definira sastav Nacionalnog vijeća i ono de facto postaje organ Ministarstva odnosno vlasti. Treba kao u drugim državama Nacionalno vijeće definirati kao predstavničko tijelo određenog broja predstavnika u Nacionalno vijeće delegiranih od najviših institucija pojedinih kategorija djelatnosti, tako da članovima postaju točno određene osobe koje u njih delegiraju Rektorski zbor, Zbor veleučilišta, definirano tijelo znanstvenih instituta i definirana udruga poslodavaca. Bez javnog poziva i \"probiranja\" od strane političara.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na komentaru."]
[23,"DAMIR STANZER","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Članak 42. stavak 3. treba izbrisati. Ne samo da je nedopustivo da zakon definira kriterije za reizbor (a ne Nacionalno vijeće koje za to ima i znanje i mandat),  nego je i samo ispunjavanje ovako ovdje navedene \"polovine uvjeta za izbor\" nejasno i neprovedivo. Uvjeti za izbor su kompleksni, sastoje se od raznih detalja koji djeluju zajedno, a i često se ne radi o parnim brojevima kojima se može naći \"polovina\". Nekad se ni ne radi o brojevima. Besmisleno je precizirati \"polovinu\" tog kompleksa igdje, a posebno je besmisleno imati ovu odredbu u Zakonu.","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[24,"DAMIR STANZER","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","U vezi s člankom 41. nužno je ujednačiti odnos prema potrebi proteka 5 godina između dva izbora (odnosno reizbora) s izborom na novo radno mjesto. Ne smiju se dozvoliti \"bočni\" ulasci u sustav na neko radno mjesto bez prethodno odrađenog vremena rada na nižoj razini. Osim toga treba onemogućiti i \"preskakanja\" rangova radnih mjesta (npr. iz docenta u red.prof.). U karijernom tijeku od docenta do trajnog izbora treba definirati obavezu rada određeni broj grodina na svakom u slijedi rastućih rangova radnih mjesta.","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[25,"DAMIR STANZER","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Nužno je u Zakon vratiti saborski Odbor za etiku u znanosti i visokom obrazovanju, koji je postojao prije donošenja ovog zakona. Nužno je imati to krovno tijelo, jer je ovako kako je sad postavljeno svakoj od institucija koje su stvorile problem prepušteno da same odlučuju je li to problem. Primjeri pokazuju da to nije dobro.","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[26,"DAMIR STANZER","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Zakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti nužno je znatno više izmijeniti od ovog što se spominje u prednajavi odnosno razlozima izmjene. Čitav je niz problematičnih točaka, ozbiljnijih od svega navedenog.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na komentaru."]
[27,"SILVANA KOPAJTIĆ-ZURAK","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Poštovani,\npodržavam sadržaj Obrasca zakonodavnih aktivnosti Ministarstva znanosti, obrazovanja i mladih za 2026. godinu.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na komentaru."]
[28,"MARIJA BRAJČIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Obvezno izmijeniti dobnu granicu za umirovljenje sveučilišnih profesora u znanstvenim zvanjima na 67 godina. Zbog dosadašnjeg zakona o financiranju ostanka na radnom mjestu nakon 65 godina od strane ustanove, a ne  Ministarstva, što fakulteti ne žele ( ili ne mogu financirati) ostaju bez vrijednih kadrova te imaju problema sa nositeljstvom kolegija koje asistenti ne mogu održavati. Također se tim profesorima oduzimaju stečena zvanja i moraju se birati u naslovna zvanja ako žele raditi kao vanjski suradnici. To dodatno opterećuje Matične odbore te se i taj postupak čeka, što se ponovo odražava na nastavu koju nema tko održavati.\nDržim, da se te dvije ključne stvari trebaju promijeniti i to hitno. Na nekim fakultetima u narednih par godina odlazi silom zakona po 20 profesora. Tko će ih zamijeniti? Ne dolazi se baš tako lako do znanstveno-nastavnih zvanja da bi ih se tako lako trebali odreći. Ovo pišem u svoje i u ime mnogih kolega koji su suglasni sa mnom. Možda se rad poslije 67 godina može prebaciti na financiranje od strane ustanove. Ali rad do 67 god za znanstveno-nastavna zvanja uz financiranje Ministarstva, bi bio civilizacijski minimum.","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[29,"JOSIP BERDICA","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti","Molimo da OBAVEZNO razmislite o izmjeni/dopuni odredbe čl. 40., stavaka 9 i 10 ZVOZD-a koji propisuju donošenje odluke MO-a u roku od 60 dana! U slučaju nedonošenja odluke u navedenome roku, Zakon kaže da se smatra da kandidat ispunjava kriterije za napredovanje! \n\nU radu MO-a veliku poteškoću predstavlja činjenica da trebamo tražiti mišljenja o postupanjima od strane nadležnoga Ministarstva a koje najčešće čekamo između mjesec i pol do dva! Nakon zaprimanja mišljenja od strane Ministarstva predmet se stavlja na prvu sljedeću sjednicu MO-a koja zna biti i izvan zakonom propisanog roka od 60 dana! I onda se događaju situacije da kandidati koji realno ne ispunjavaju kriterije \"prođu\" jer MO nije mogao (ne da nije htio) donijeti odluku unutar tih 60 dana. Tim više što su unutar sustava rada MO-a, Nacionalnog vijeća za znanost i samog MZOM-ih svi svjesni poteškoća u administrativnom funkcioniranju samih Matičnih odbora koji ovise o uredno dostavljenim mišljenjima bilo nadležnog Ministarstva bilo Nacionalnog vijeća! \n\nIzmjenama ili dopunama ove odredbe o 60 dana doskočili bi podizanjima upravnih sporova i nepotrebnih troškova za državni proračun!\n\nprof. dr. sc. Josip Berdica, \npredsjednik MO-a za filozofiju, \nteologiju i religijske znanosti","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZVOZD-a."]
[30,"ALEKSANDER HAID","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.2. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obrazovanju odraslih","Odredbom čl. 1. st. 8. Zakona o obrazovanju odraslih (dalje u tekstu: ZOO) propisano je da se na obrazovanje odraslih podredno primjenjuju odredbe Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama (dalje u tekstu: ZOOSŠ).\n\nOvakvo zakonsko rješenje, u kojem je ZOO-om samo „generalno“ propisana podredna primjena ZOOSŠ-a, pokazalo se da u praksi ponekada stvara nejasnoće u primjeni i shodno tome, određenu dozu pravne nesigurnosti. \n\nPrimjera radi, ustanove za obrazovanje odraslih pohađaju (po definiciji) \"polaznici\", koji svoj status stječu na temelju odredbe čl. 21. st. 1. ZOO-a, a kao što je općepoznato, ti polaznici ne moraju biti samo punoljetne osobe, već to mogu biti i maloljetne osobe s navršenih 14 godina ili više, u smislu odredbe čl. 21. st. 3. ZOO-a.\n\nTakvim maloljetnim osobama omogućeno je da kao „polaznici“ ustanove za obrazovanje odraslih, u skladu s odredbom čl. 1. st. 7. ZOO-a pohađaju i završe srednjoškolski program te steknu razinu 4.2. (kvalifikacija stečena završetkom srednjoškolskog obrazovanja u trajanju od četiri ili više godina) u skladu s odredbama Zakona o hrvatskom kvalifikacijskom okviru, a koja razina obrazovanja u potpunosti odgovara razini obrazovanja osobe sa završenom srednjom školom („učenik“) prema ZOOSŠ-u.\n\nDakle, iako se u oba slučaja radi o maloljetnim osobama, koje sve stječu jednaku razinu (srednjoškolskog) obrazovanja, budući da se radi o različitim pravnim terminima (\"polaznik\" i \"učenik\"), a koji termini su uređeni različitim zakonima (polaznik - ZOO-om, a učenik - ZOOSŠ-om) te iako je ZOO-om izričito propisana podredna primjena ZOOSŠ-a, „polaznici“ ostaju uskraćeni za cijeli niz prava koja istovremeno ostvaruju „učenici“ u osnovnim i srednjim školama - npr. pravo na učenički dom, besplatnu maturu, besplatan javni prijevoz, besplatne udžbenike, rad putem učeničkog servisa, zdravstvenu skrb po učeničkom statusu i sl., jer u svim takvim situacijama (kada „polaznik“ - maloljetnik stječe srednjoškolsko obrazovanju prema ZOO-u) naprosto ne dolazi do podredne primjene kako ZOOSŠ-a tako ni drugih zakona na temelju kojih se ostvaruju prethodno navedena prava.\n\nNadalje, odredbama čl. 138. - 140. ZOOSŠ-a, osnovnim i srednjim školama je propisana dužnost vođenja pedagoške dokumentacije i evidencije učenika, dok je odredbom čl. 29. ZOO-a ustanovama za obrazovanje odraslih propisana obveza vođenja andragoške evidencije polaznika. Dakle, svaki od navedenih propisa određuje svoju vrstu evidencije - ZOOSŠ uređuje evidenciju koju provode osnovne i srednje škole prema učenicima - pedagošku evidenciju, a ZOO uređuje evidenciju koju provode ustanove za obrazovanje odraslih prema polaznicima - andragošku evidenciju, a koje evidencije su sadržajno različite i jedna drugu isključuju. \n\nMeđutim, u praksi je došlo do određenih situacija u kojima je, po provedenom nadzoru nad stručnim radom ustanova za obrazovanje odraslih, ustanovi naloženo nadopuniti interne akte u dijelu gdje je potrebno utvrditi razloge i načine polaganja predmetnih i razrednih ispita sukladno odredbama ZOOSŠ-a, ugovorom o obrazovanju regulirati međusobna prava i obveze ustanove i polaznika i utvrditi razloge i načine polaganja ispita, kao i provoditi kontinuirano vrednovanje (praćenje rada i napredovanja) polaznika.\n\nDakle, u takvim situacijama, iako je čl. 29. ZOO-a ustanovama za obrazovanje odraslih propisana obveza vođenja isključivo andragoške evidencije polaznika, primjenom odredbe čl. 1. st. 8. ZOO-a došlo je do podredne primjene odredbi ZOOSŠ-a te je ustanovi za obrazovanje odraslih naloženo vođenje i pedagoške evidencije, a što je neodrživo i neostvarivo u sustavu obrazovanja odraslih, jer se polaznici ne vrednuju kroz učeničko praćenje, već prema andragoškim načelima i specifičnim oblicima organizacije nastave koji omogućuju fleksibilnije pristupe.\n\nSlijedom navedenog, budući da je pokrenut postupak javnog savjetovanja radi donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrazovanju odraslih, ovo je prilika te bi jedan od ciljeva trebao biti i detaljnije uređenje situacija u kojima dolazi (ili može uopće doći) do podredne primjene ZOOSŠ-a pa u tom smislu predlaže se da se kroz zakonski tekst: \n\n1) Zauzme stav i razjasni mogu li maloljetni „polaznici“ ustanova za obrazovanje odraslih koji pohađaju srednjoškolski program imati određena prava koja imaju i učenici srednjih škola i ako da, koja su to prava, odnosno, ukoliko se „polaznicima“ takva prava ne priznaju, da to bude jasno navedeno u zakonskom tekstu.\n2) Detaljno uredi koju sve evidenciju ustanove za obrazovanje odraslih trebaju voditi te u tom dijelu isključiti podrednu primjenu odredbi ZOOSŠ-a, jer takve odredbe trebaju u cijelosti i jasno biti sadržane u tekstu ZOO-a.\n3) Izričito i jasno u zakonskom tekstu navesti sve situacije u kojima se podredno primjenjuju odredbe ZOOSŠ-a.","Nije prihvaćen","Zahvaljujemo na komentaru. Pitanja pravnog položaja i prava polaznika razmotrit će se dodatno. Međutim,  polaznici u sustavu obrazovanja odraslih nisu u istovjetnom pravnom položaju kao učenici u redovitom sustavu srednjoškolskog obrazovanja te stoga ne ostvaruju ista prava. Primjena Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi odnosi se samo na pojedina pitanja kada je to svrhovito, a ne na izjednačavanje prava polaznika i učenika. Obrazovanje odraslih ima zaseban sustav andragoške evidencije propisan vlastitim zakonom."]
[31,"DAMIR STANZER","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.3. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o osiguravanju kvalitete u visokom obrazovanju i znanosti","Članak 12. stavak 7. je nejasan, moguće i pogrešan. Rečenica \"Ukupno godišnje nastavno opterećenje svih nastavnika na javnom visokom učilištu ne smije premašiti 20% ukupnoga godišnjeg standardnog nastavnog opterećenja utvrđenog kolektivnim ugovorom za znanost i visoko obrazovanje. \" Ovako kako je napisano to znači da zaposlenici mogu raditi maksimalno 20% od onog što je definirano normom. Čemu onda ta norma? Ne mogu napisati nadopunu teksta, jer ne razumijem što je autor Zakona ovim stavkom mislio reći. Ukoliko je autor Zakona mislio da se sama norma ne smije premašiti za 20%, onda to treba tako i napisati.","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune Zakona o osiguravanju kvalitete u visokom obrazovanju i znanosti (dalje u tekstu: ZOK)."]
[32,"DAMIR STANZER","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.3. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o osiguravanju kvalitete u visokom obrazovanju i znanosti","Članak 13. stavak 4. \"Javno visoko učilište, uz dokaze iz stavka 2. ovoga članka, dostavlja i mišljenje Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj (u daljnjem tekstu: Nacionalno vijeće) o potrebi osnivanja javnog visokog učilišta.\" treba dopuniti riječjima \"i privatnih\". Nova formulacija glasi: \"Javno visoko učilište, uz dokaze iz stavka 2. ovoga članka, dostavlja i mišljenje Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj (u daljnjem tekstu: Nacionalno vijeće) o potrebi osnivanja javnog i privatnog visokog učilišta.\" Nacionalno vijeće treba dostaviti mišljenje o potrebi osnivanja svih novih učilišta, i javnih i privatnih. Nova učilišta je po ovako niskim kriterijima za osnivanje (kakvi su definirani ovim zakonom u odnosu na vrijeme prije 2022.g.) relativno lako osnovati. Hrvatska već ima prilično velik broj visokih učilišta, pri čemu privatna po samom broju čine značajan udio (gotovo polovinu broja učilišta). Budući da je smisao reforme racionalizacija i povećanje kvalitete, nema smisla izuzimati nova privatna učilišta (nepoznate buduće kvalitete) od potrebe dokazivanja potrebe za osnivanjem istih. Dopuštanje potpune slobode osnivanju neograničenog broja novih privatnih učilišta na već i ovako preispunjenom \"tržištu\" visokoga obrazovanja uz isti ili manji broj studenata dovodi do razvodnjavanja kvalitete i rasipanja resursa, pri čemu nastradavaju ne samo kvalitetna velika javna učilišta nego i međusobno konkurentska privatna. U konačnici nastradavaju studenti i građani. Već i kod potpuno privatnog tržišta postoje primjeri ograničavanja (npr. licence za taxi-usluge s ograničenim brojem), ali posebno je to važno na mješovitom tržištu s javnim i privatnim subjektima u istoj utakmici za studente.","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti prilikom izrade konačnog prijedloga izmjene i dopune ZOK-a."]
[33,"TATJANA BLAŽEKOVIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.4. Zakon o osnovnoškolskom odgoju i obrazovanju (RM) ","Podržavam poboljšanje funkcioniranja i kvalitete upravljanja školama te podizanja atraktivnosti profesije.\nNadam se da cilj “poboljšanja uvjeta rada” neće biti ograničen isključivo na odgojno-obrazovne radnike jer se time izostavljaju jako bitna, a ponekad nevidljiva radna mjesta za poslovne procese odgojno-obrazovnih ustanova.\nCiljevi trebaju obuhvatiti i nenastavno osoblje (tajnike škola i voditelje računovodstva) kao nositelje poslovnih procesa presudnih za “poboljšanje funkcioniranja” odgojno-obrazovnih ustanova.\nPočetak stvarnog poboljšanja uvjeta rada tajnika škola i voditelja računovodstva jest izrada analitičke procjene radnih mjesta i usporedba s usporedivim radnim mjestima u javnim službama. To je obveza koja se već morala provesti i ne zahtijeva donošenje novog zakona","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na komentaru."]
[34,"ROBERT VUKUŠIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.4. Zakon o osnovnoškolskom odgoju i obrazovanju (RM) ","Poštovani,\nSvakako je pohvalno nakon silnih izmjena i dopuna usvojiti novi zakon, jer ovaj je nepregledan i postao je samom sebi svrsishodan.\nLijepo je i da se odgoj i obrazovanje ponovno vraća u fokus društveno-političkog djelovanja.\nNo, mišljenja sam da ponovno razdvajanje osnovnog i srednjeg obrazovanja predstavlja nazadovanje. U civiliziranim i stabilnim demokratskim sistemima tradicija je da se donose opći zakonici koji uređuju cjelovito neko pitanje, pojedinačni zakoni u pravilu su rezervirani za nestabilne političke sustave i mlade demokracije. mišljenja sam da je Hrvatska demokratski stabilna država i da je vrijeme parcijalnih i ad hoc rješenja nadiđeno.\nMinistarstvo bi trebalo donijeti zakon o odgoju i obrazovanju koji bi trebao obuhvatiti vertikalu od predškolskog odgoja do obrazovanja odraslih. U tom \"zakoniku\" postojale bi opće odredbe, a onda bi se unutar njega razrađivalo, po glavama i paragrafima, pojedinačni sustavi obrazovanja, predškolski, osnovnoškolski, srednjoškolski, manjinski, umjetnički, kombinirani, obrazovanje odraslih i sl. Unutar općeg područja moglo bi se propisati ustrojstvo i uvjeti za ravnatelje, upravna vijeća/školske/domske odbore i sl. Dok bi se onda u svakoj specifičnoj glavi trebalo posvetiti specifičnostima svakog pojedinog sustava.\nOno što bi sigurno trebalo napraviti je izmjena uvjeta za ravnatelje, jer ravnatelji su prije svega menadžeri i njihovo svrstavanje u stručne voditelje samo narušava sustav. Umjesto inzistiranja na ravnatelju kao stručnom voditelju, trebalo bi dati naglasak na rukovodilačke i menandžerske vještine te uvesti funkcije pomoćnika ravnatelja, od kojih bi jedan bio stručni voditelj ustanove, a drugi bi se pavio pravnim, financijskim i općim poslovanjem škole. Predmetno se pokazalo kao jako efikasno u većini svjetskih obrazovnih sustava. Na taj način, dok bi školu vodio \"karijerni\" menadžer koji je izabran na funkciju, isti bi imao potporu stalnozaposlenih i iskusnih pomoćnika/voditelja sektora, koji bi mu u mnogoćemu pomogli te koji bi predstavljali kontinuitet, a i zakonski bi se i na njih mogao prebaciti i dio sasašnje zakonske odogovornosti ravnatelja.\nReformirati bi trebalo i školske odbore. Trenutačni sastav pogoduje političkoj, a ne stručnoj kontroli. Školski odbori bi trebali imati 9 članova, pri čemu bi trebalo povećati broj predstavnika radnika na 2, a odvagnuti da li dati učiteljskim vijećima trećeg predstavnika ili još jednog roditeljima. Nadalje, trebalo bi zakonskim tekstom predvidjeti da predstavnici osnivača ne smiju biti roditelji učenika predmetne škole, ali niti zaposlenici institucija zaduženih za nadzor rada odgojno-obrazovnih ustanova (AZOO, ASOO, MZOM, županijski i gradski uredi, prosvjetna inspekcija i sl.).\nPo pitanju dosada čestih prigovora na navođenje, odnosno ne navođenje određenih djelatnika, trebalo bi jasno propisati da škola ima povrh ravnatelja, 2 pomoćnika ravnatelja, tajnika i računovođu zaposlene na puno radno vrijeme. Također, aktualnu nomenklaturu tajnika treba zamijeniti drugim nazivom koji neće omogućiti trećima (a to su si dopusštali i neki bivši ministri) da omalovažavju ovu izrazito važnu i odgovornu fiunkciju, a koja je jednim dijelom i zbog toga zapostavljena i stručno i financijski kroz brojne reforme.\nNadalje, treba se posvetiti i značajnija pažnja odgojno-obrazovnoj djelatnosti na jeziku i pismu nacionalnih manjina te kombiniranim programima (npr. centri za odgoj i obrazovanje) i umjetničkim programima. \nOsobitu pažnju trebalo bi pridati zaštiti kulture i jezika nacionalnih manjina i maksimalnim naporima u očuvanju njihovih vrtića i škola, s tim ciljem, u zakonu mora jasno i npogovorno biti navedeno da je njihovo upisno područje, teritorij Republike Hrvatske, kako se lokalnim političkim akterima ne bi dopustilo da prekrajanjem granica upisnih područja dovedu do potencijalnog gašenja predmetnih ustanova. Također, treba jasno specificirati kriterije za zapošljavanje u predmetnim ustanovama, koji moraju biti tako koncipirani da idu in favorem zajednica i poštivanja Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina (niži pragovi za zapošljavanje referenata i drugog administrativnog osoblja poradi dvojezičnog rada, širi spektar stručnih zvanja i kvalifikacija za provođenje nastave iz pojedinih predmeta i sl.) Istina je da neke od tih odredbi treba riješiti posebnim zakonskim i podzakonskim aktima, ali temelji za njihovo donošenje trebaju biti uvršteni u predmetni zakon. Nadalje, kao što je to riješeno u susjednoj Sloveniji, osoblju zaposlenom u odgojno-obrazovnim ustanovama s nastavom na jeziku i pismu nacionalnih manjina trebalo bi zajamčiti dodatak na plaću poradi dvojezičnog rada. Također, treba zajamčiti postojanje savjetnika i prosvjetnih inspektora koji bi bili specijalizirani samo za taj tip ustanova, kao bi se osiguralo da nadzor vrše službenici koji poznaju specifičnosti sustava.\nPovrh svega navedenog, prilikom sastavljanja ovog akta, mora se dati i prostora novim tehnologijama poput umjetne inteligencije i mobilnih uređaja. Staviti poseban naglasak na programe i kurikulume koji će našu djecu pripremiti za stvaran život. U škole treba uvesti i predmete poput građanskog i zdravstvenog odgoja, dali pod tim ili drugim imenima, ali treba ih uvesti, jednako kao što treba povećati satnice tehničke kulture i očuvati, ako ne i povećati one informatike\nI za kraj, ponavljam, ne treba nam nova tri zakona za svaki segment obrazovanja, treba nam jedan sveobuhvatan, ali kvalitetan zakonik, a koji će u sebi imati glave (poglavlja) koja će biti posvećena pojedinom segmentu obrazovanja.\nZahvaljujem na pažnji i nadam se da ćete barem dijelom nešto od navedenog uzeti u razmatranje i primijeniti.","Primljeno na znanje","Republika Hrvatska nema temeljeni zakon odgoju i obrazovanju nego zakone za svaku od razina i vrsta\nobrazovanja. Vezivno tkivo predtercijarnog sustava odgoja i obrazovanja je okvirni nacionalni\nkurikulni dokument koji na općoj razini određuje elemente kurikulnog sustava za rani i predškolski\nodgoj i obrazovanje te za sve razine i vrste osnovnoškolskog i srednjoškolskog odgoja i obrazovanja.\n\nZasebni zakon za osnovnu školu donosi se zbog specifičnosti tog dijela odgojno-obrazovnog sustava u\nodnosu na srednjoškolsku razinu, od kojih su dvije ključne. Osnovna škola je obvezna a u planu je\nprelazak svih osnovnih škola na rad u jednoj smjeni.\nZa razliku od većine država članica EU koje imaju nastavu organiziranu u jednoj smjeni, u Hrvatskoj,\nzbog ograničene infrastrukture, nastava se u velikom broju osnovnih škola odvija u više smjena (u\nškolskoj godini 2024.-2025. škole koje rade u više smjena pohađalo je 56% učenika). Stoga je prioritet\nVlade u sustavu osnovnog obrazovanja prelazak svih škola na rad u jednoj smjeni s krajnjim ciljem\nuspostave osnovnih škola kao cjelodnevnih škola, za što je putem europskih fondova osigurana 1, 5\nmilijarda eura. (iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti 1,3 milijarde eura a iz i Programa\nKonkurentnost i kohezija 144 milijuna eura)\nParalelno s procesom škologradnje, od školske godine 2023./2024. u 62 osnovne škole u Hrvatskoj\nprovodi se Eksperimentalni program Osnovna škola kao cjelodnevna škola: Uravnotežen, pravedan,\nučinkovit i održiv sustav odgoja i obrazovanja koji traje četiri godine. Za potporu provedbi CDŠ\nprograma korišten je zajam Svjetske banke u iznosu od 25 milijuna eura.\nRezultat navedenih aktivnosti je provedba povijesne reforme koja će omogućiti prelazak svih\nosnovnih škola na rad u jednoj smjeni te uspostavu osnovnih škola kao cjelodnevnih škola.\nCjelodnevna škola omogućit će svakom djetetu cjelovit i uravnotežen razvoj, kao i razvoj individualnih\ntalenta i potencijala te će biti usklađena s obiteljskim životom i profesionalnim obvezama roditelja.\nKako bi navedeni reformski zahvati bili učinkoviti za njihovu je uspješnu primjenu nužna i izmjena\nzakonodavnog okvira, što se donošenjem ovog zakona namjerava i postići."]
[35,"SILVANA VULAS","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.4. Zakon o osnovnoškolskom odgoju i obrazovanju (RM) ","Poštovani, najljepše zahvaljujem na rečenici \"U sustavu obrazovanja Republike Hrvatske moguće je i paralelno osnovno obrazovanje u obliku osnovnoga umjetničkog obrazovanja.\" s nadom da će isto biti i nadalje vidljivo (e-Matica i e-Dnevnik) te uspješno inkorporirano kao dio sustava u cjelodnevnu nastavu. \nIako nije tema ovog savjetovanja kod donošenja Zakona  zamoljavam da se razmisli o implementiranju obveze škole o dostavljanju Odluke o tjednim zaduženjima učitelju odmah od prvog dana nastave te da se sve promjene te Odluke evidentiraju novom (npr. Odluka 2. i sl).\nPedagoška dokumentacija bi morala biti spremna prvog dana nastave, a također se podaci o zaduženjima učitelja nose prije toga u e-Maticu. \nVrlo mali problemi se oko toga događaju u osnovnim školama gdje nema naglih izmjena zaduženja, a nešto češće u umjetničkim. S obzirom na \"običajne i uvriježene prakse\" događaju se situacije koje bi bilo poželjno izbjeći u svrhu zaštite učitelja i svrhu jasnog praćenja tijeka rada s učenicima. \nJasan je zadnji datum do kada se Odluka treba dostaviti, ali je nepostojeći prvi datum, pa se događaju već navedene \"običajne i uvriježene prakse\". \nStoga najljepše  zamoljavam dodatak i unošenje obveze prvog datuma dostavljanja Odluke o tjednim zaduženjima učiteljima. Lijep pozdrav","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na komentaru."]
[36,"ANA KRELJA","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.4. Zakon o osnovnoškolskom odgoju i obrazovanju (RM) ","Prvenstveno podržavam svako nastojanje da se odgojno obrazovni proces unaprijedi, no nisam sigurna koliko je to moguće ukoliko neke izmjene zakona ostanu općenito postavljene. Naime primjerice, navodi se kako je osnovno obrazovanje obvezno i dobna granica, dok je ona za djecu s poteškoćama pomaknuta na 21.godinu. \nSmatram da mora postojati jasna definicija okolinskih uvjeta jer se u suprotnom stvara mogućnost tumačenja da učenici dobnih razlika od 15 godina i 21. godine pohađaju istu obrazovnu skupinu što zbog fizičkih karakteristika i odnosa učenike iste obrazovne skupine stavlja u nepovoljnu poziciju. Posebice ako je određena poteškoća praćena i poremećajima u ponašanju. Stoga smatram da je pojedine članke potrebno jasnije definirati.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na komentaru."]
[37,"NIKOLINA ČOVIĆ GUSIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.4. Zakon o osnovnoškolskom odgoju i obrazovanju (RM) ","Podržavam ciljeve poboljšanja kvalitete osnovnoškolskog sustava, posebno dopunski rad s učenicima kojima je potrebna pomoć kako bi se smanjio masovno korištenje \nprivatnih instrukcija, a učionice su nam prazne za vrijeme dopunske nastave. Ipak, potrebno je sustavno obuhvatiti i darovite učenike koji u praksi često ostaju zanemareni zbog \nadministrativnog opterećenja radnika.\nPovećanje dnevnog opterećenja učenika ima smisla samo ako vodi razvoju temeljnih kompetencija uz praćenje učinaka na učenike.\nU procesu vrednovanja i samovrednovanja nužno je osigurati nepristranost, uključivanjem više sudionika i transparentnih kriterija.\nKod  mjera za poboljšanje funkcioniranja i kvalitete upravljanja školama potrebno je uključiti i tehničko te administrativno osoblje (tajnike, računovođe, spremačice), jer su oni \nključni za svakodnevno funkcioniranje škola, a često su izostavljeni iz rasprava o unaprjeđenju uvjeta rada.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na komentaru."]
[38,"TATJANA KOVČE","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.4. Zakon o osnovnoškolskom odgoju i obrazovanju (RM) ","Podržavam donošenje okvira za poboljšanje funkcioniranja i kvalitete u osnovnoškolskom obrazovanju i zakonsko odvajanje od srednjoškolskog zbog njihovih specifičnosti. Zakonski okvir bi obavezno trebao uključivati odrednice koje bi povećale atraktivnost učiteljeske profesije kako bi se privuklo zapošljavanja stručnog kadra. Također bi trebalo racionalizirati mrežu škola jer će učenik kojem se osigura prijevoz u neku udaljeniju školu lakše dobiti pristup kvalitetnijem obrazovanju nego u maloj sredini gdje su višerazredna odjeljenja ili nestručno zastupljena nastava.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na komentaru."]
[39,"DRAŽEN RUŽIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.4. Zakon o osnovnoškolskom odgoju i obrazovanju (RM) ","Podržavam sve inicijative usmjerene na unapređenje funkcioniranja i kvalitete upravljanja obrazovnim ustanovama, jer smatram da učinkovito vođenje škola ima ključnu ulogu u osiguravanju kvalitetnog obrazovanja za sve učenike. Također, zalažem se za podizanje društvene prepoznatljivosti i atraktivnosti učiteljske profesije, kroz bolje uvjete rada, profesionalni razvoj i jačanje ugleda nastavnika, učitelja i stručnih suradnika u društvu, jer obrazovanje počiva upravo na njihovoj stručnosti, predanosti i motivaciji.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na komentaru."]
[40,"EVA DEVČIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.4. Zakon o osnovnoškolskom odgoju i obrazovanju (RM) ","Smatram da će uvod kućnog obrazovanje u okviri novog Zakona mogao be značajno unaprijediti kvalitetu obrazovnog sustava.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na komentaru."]
[41,"IVONA KRUŽLJAK","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.4. Zakon o osnovnoškolskom odgoju i obrazovanju (RM) ","Podržavam poboljšanje funkcioniranja i kvalitete upravljanja školama te podizanja atraktivnosti profesije. \nNadam se da cilj “poboljšanja uvjeta rada” neće biti ograničen isključivo na odgojno-obrazovne radnike jer se time izostavljaju jako bitna, a ponekad nevidljiva radna mjesta za poslovne procese odgojno-obrazovnih ustanova.\nCiljevi trebaju obuhvatiti i nenastavno osoblje (tajnike škola i voditelje računovodstva) kao nositelje poslovnih procesa presudnih za “poboljšanje funkcioniranja” odgojno-obrazovnih ustanova.\nPočetak stvarnog poboljšanja uvjeta rada tajnika škola i voditelja računovodstva jest izrada analitičke procjene radnih mjesta i usporedba s usporedivim radnim mjestima u javnim službama. To je obveza koja se već morala provesti i ne zahtijeva donošenje novog zakona.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na komentaru."]
[42,"DAMIR MIKOLJI","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.4. Zakon o osnovnoškolskom odgoju i obrazovanju (RM) ","Pozdravljam cilj “poboljšanja funkcioniranja i kvalitete upravljanja školama” te podizanja atraktivnosti profesije. Iz perspektive procjene učinaka, definicija problema i adresiranje skupina moraju biti potpuni: operativno funkcioniranje škola ne oslanja se samo na odgojno-obrazovne radnike, nego i na tajnike škole i voditelje računovodstva (čiji je status nepovoljniji od usporedivih radnih mjesta u drugim javnim službama). Ograničavanje cilja “poboljšanja uvjeta rada” isključivo na odgojno-obrazovne radnike izostavlja bitna radna mjesta za poslovne procese odgojno-obrazovnih ustanova.\nMolim obrazloženi odgovor na pitanja:\n1) Zašto ciljevi ne obuhvaćaju nenastavno osoblje (tajnike škola i voditelje računovodstva) kao nositelje poslovnih procesa presudnih za “poboljšanje funkcioniranja” odgojno-obrazovnih ustanova?\n2) Koji su pokazatelji učinka planirani za mjerenje “poboljšanja funkcioniranja i kvalitete upravljanja” ?\nPočetak stvarnog poboljšanja uvjeta rada tajnika škola i voditelja računovodstva jest izrada analitičke procjene radnih mjesta i usporedba s usporedivim radnim mjestima u javnim službama. To je obveza koja se već morala provesti i ne zahtijeva donošenje novog zakona.\nSukladno uputama Ureda za zakonodavstvo, formulacija „primljeno na znanje” iznimka je, a ne pravilo. Molim jasno očitovanje (prihvaća se / djelomično / ne prihvaća) uz  obrazloženje na ovaj komentar.","Primljeno na znanje","S obzirom na to da je ovdje riječ o Savjetovanju o Obrascu zakonodavnih aktivnosti Ministarstva\nznanosti, obrazovanja i mladih za 2026. godinu, a ne o pojedinim odredbama zakona, komentar se\nprima na znanje. Na pitanja koja se u komentaru postavljaju nije moguće, kao što se to u komentaru\ntraži, odgovoriti s prihvaća se / djelomično / ne prihvaća jer se radi o pitanjima a ne o prijedlozima\nrješenja.\nS obzirom na komentar vezan uz potrebu analitičke podloge radnih mjesta, ukazujemo na to da\nanalitička pologa prethodi svakoj izradi ili izmjeni zakonskog rješenja koje ovo Ministarstvo predlaže."]
[43,"HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.5. Zakon o srednjoškolskom odgoju i obrazovanju (EU)","Ministarstvo znanosti, obrazovanja i mladih za 2026. godinu planira izradu Zakon o srednjoškolskom odgoju i obrazovanju (EU), s naglaskom na jedinstveno i cjelovito reguliranje specifičnih potreba suvremenoga srednjoškolskog odgoja i obrazovanja zbog toga što trenutačni sustav bilježi iznimno dinamičnu aktivnost radi osiguravanja brze tranzicije u radni život i/ili daljnje obrazovanje. \n\nS obzirom da je jedan od ciljeva novog zakona osiguranje podrške jačanju autonomije srednjih škola radi osiguravanja kadrovskih i programskih uvjeta potrebnih za uspješnu provedbu kurikulnih dokumenata koji odgovaraju na potrebe učenika i na suvremene potrebe tržišta rada te osiguravaju usvajanje ključnih i transverzalnih kompetencija i specifičnih stručnih vještina, kao i kvalitetnije uređenje gimnazijskog i strukovnog obrazovanja u jedinstvenom zakonu, Hrvatska obrtnička komora predlaže uključivanje i sudjelovanje u radu radne skupine koja će pripremati i izrađivati prijedlog navedenog zakona. Hrvatska obrtnička komora zastupa interese više od sto i trideset tisuća obrtnika te je dugi niz godina aktivno uključena u provedbu strukovnog obrazovanja za obrtništvo i kontinuirano u partnerskoj suradnji sa ostalim dionicima radi na unaprjeđenju kvalitete strukovnog obrazovanja u Republici Hrvatskoj. U skladu s navedenim, smatramo da svojim stručnim znanjem i iskustvom možemo dati konkretan i kvalitetan doprinos u pripremi navedenog zakona.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na  komentaru i prijedlogu za uključivanje Hrvatske obrtničke komore u radnu skupinu za izradu prijedloga Zakona o srednjoškolskom odgoju i obrazovanju. Sastav radne skupine utvrdit će ministar u skladu s propisanom procedurom. Napominjemo kako će u radu radne skupine sudjelovati i predstavnik Ministarstva gospodarstva, koje je nadležno za obrazovanje kroz naukovanje te s kojim Ministarstvo znanosti, obrazovanja i mladih kontinuirano surađuje u području strukovnog obrazovanja."]
[44,"MATIJA BUDIMIR","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.5. Zakon o srednjoškolskom odgoju i obrazovanju (EU)","Poštovane i poštovani,\npozdravljam razdvajanje zakona po sustavima.\nMolim autore nacrta Zakona da preciznije definiraju status i djelovanje učeničkih domova koji djeluju u sastavu škola sa sljedećim elementima:\n1. učenički dom kao ustrojbena jedinica škola s pravnim statusom podružnice (elementi pravne osobnosti),\n2. sastav (i sazivanje) odgajateljskog vijeća, te\n3. zadaće i ovlasti voditelja učeničkog doma.\nTakođer molim propisivanje donošenja posebnog pravilnika o načinu postupanja za zaštitu prava učenika za učeničke domove (u velikoj su mjeri, u nečemu i potpuno, drugačije organizacija i ciljevi rada učenikog doma u odnosu na školu, zadaće odgajatelja u odnosu na zadaće nastavnika - u domu učenici žive i dom je, na neki način i sa svojim ograničenjima, zamjena za obiteljski dom).","Prihvaćen","Zahvaljujemo na komentaru i prijedlozima koji se odnose na status i djelovanje učeničkih domova. U okviru izrade prijedloga Zakona o srednjoškolskom odgoju i obrazovanju razmotrit će se preciznije normativno uređenje učeničkih domova, uključujući njihovu organizacijsku strukturu, sastav i djelovanje odgajateljskog vijeća te ulogu voditelja učeničkog doma."]
[45,"IVAN ŠARIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.5. Zakon o srednjoškolskom odgoju i obrazovanju (EU)","Pozdrav, iako je obrazac dostupan, predlažem da uz njega budu objavljene i prioritetne teme ili ključni zakonski prijedlozi koje Ministarstvo planira razraditi u 2026. godini (npr. područja reforme obrazovanja, znanstvenih istraživanja, digitalizacije obrazovanja i sl.). Time bi javnost imala bolji kontekst za komentiranje. Preporučujem da se u obrazac uključi i okvirna vremenska dinamika – kada se planira izrada pojedinih zakona, te da se navede moguće konzultacije i s dodatnim dionicima (škole, visoka učilišta, studenti, mladi). \nPosebno za područje mladih – budući da Ministarstvo uključuje i mlade – bilo bi korisno da se u obrazac jasnije naznače konkretne mjere ili zakonski prijedlozi koji će podupirati participaciju mladih, financiranje ili podršku u znanosti i inovacijama. Time bi se pokazalo da su mladi zaista u fokusu zakonodavnih aktivnosti. Također, važno je da obrazac \nbude dostupan u formatu koji omogućuje lako praćenje i komentiranje (npr. PDF + interaktivna verzija) te da se osigura jasan način pisanja komentara i transparentna evidencija zaprimljenih prijedloga. \nJoš jedan prijedlog: nakon završetka savjetovanja, korisno bi bilo objaviti izvješće o provedenom savjetovanju – koje su primjedbe zaprimljene, koje se uzimaju u razmatranje i kojim razlogom. To dodatno osnažuje povjerenje javnosti.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na dostavljenim prijedlozima i komentarima. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i mladih kontinuirano nastoji unaprijediti transparentnost i dostupnost informacija o planiranim zakonodavnim aktivnostima. Prilikom izrade budućih obrazaca zakonodavnih aktivnosti razmotrit će se mogućnost jasnijeg isticanja prioritetnih tema, kao i uključivanja šireg kruga dionika u konzultacijski proces."]
[46,"BOŽICA VIČEVIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.5. Zakon o srednjoškolskom odgoju i obrazovanju (EU)","Pozdravljam donošenje zakona kojim se jača sustav samovrednovanja i vanjskog vrednovanja osnovnih škola. Predlažem nakon završenog osnovnog školovanja \"malu državnu maturu\", jer smatram da je povezivanje rezultata vanjskog vrednovanja sa ishodima male državne mature iznimno važno jer omogućuje praćenje kontinuiteta obrazovnih postignuća i jača vezu između osnovnoškolskog i srednjoškolskog obrazovanja.\n\nVažno je da rezultati vrednovanja ne služe isključivo za usporedbu škola, nego kao alat za unapređenje kvalitete nastave i profesionalni razvoj učitelja. Preporučujem da zakon predvidi sustav stručne podrške školama te digitalne alate za praćenje i analizu podataka, uz osiguranje zaštite privatnosti.\n\nOvim prijedlogom postavlja se temelj za transparentan, učinkovit i razvojno orijentiran obrazovni sustav koji potiče kulturu kvalitete i stalno unapređenje.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na komentaru. Prije donošenja odluke o uvođenju „male državne mature“ potrebno je provesti temeljitu evaluaciju postojećih nacionalnih ispita, analizirati njihovu vrijednost, učinke i opterećenje učenika te razviti alate koji bi osigurali objektivizaciju ocjenjivanja i pouzdano praćenje obrazovnih postignuća. Također je važno osigurati širi stručni i društveni konsenzus o svrsi i učincima takve promjene, kako bi se odluke temeljile na provjerenim podacima i usklađenim ciljevima obrazovnog sustava."]
[47,"ELIZABETA UHAČ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.5. Zakon o srednjoškolskom odgoju i obrazovanju (EU)","Svakako podržavam donošenje novih odvojenih Zakona i poboljšanje funkcioniranja i kvalitetu upravljanja srednjoškolskim ustanovama i učeničkim domovima, posebice učeničkim domovima. Vjerujem da se na učeničke domove treba  obratiti malo više pažnje – između ostalog, razmotriti cijenu usluge smještaja i prehrane učenika u učeničkim domovima koja se godinama nije mijenjala te omogućiti da se noviteti i prilike koje imaju škole jednako odnose i na domove. Kao primjer navodim recimo neke CARNET usluge koje su dostupne za škole, a nisu za domove. Vjerujem da bi učeničkim domovima trebalo učiniti pristupačnijim i olakšati opremanje novim IT tehnologijama, kao i općenito uređenje učeničkih soba i prostorija, obzirom da u domovima učenici ipak provode svoj radni tjedan, uče i pripremaju se za nastavu i ispite.\n\nPodržavam i poboljšanje uvjeta rada kako bi se povećala atraktivnost profesije te mogućnost profesionalnog razvoja i napredovanja, ali ne samo odgojno-obrazovanih djelatnika, nego i ostalog osoblja bez kojeg školska ustanova ne bi funkcionirala. Za radna mjesta tajnika i računovođa isto predlažem uvođenje mogućnosti napredovanja i profesionalnog razvoja. Tajnici i računovođe u svom poslu moraju stalno biti u korak s izmjenama zakona i novina u poslovanju, što znači da se i kontinuirano usavršavaju. Oni su ti koji ravnatelja (koji je odgojno-obrazovne struke) savjetuju po pitanju pravnog i financijskog poslovanja, što bi se trebalo valorizirati.","Prihvaćen","Zahvaljujemo na dostavljenim prijedlozima i podršci za izradu novih zakonskih rješenja. U okviru pripreme prijedloga Zakona o srednjoškolskom odgoju i obrazovanju razmotrit će se mogućnosti unaprjeđenja statusa i funkcioniranja učeničkih domova, uključujući pitanje cijene smještaja i prehrane, dostupnosti digitalnih usluga i opremanja informatičkom tehnologijom.\nTakođer će se razmotriti i prijedlozi koji se odnose na poboljšanje uvjeta rada te mogućnosti profesionalnog razvoja i napredovanja svih zaposlenika u srednjoškolskim ustanovama i učeničkim domovima, uključujući tajnike i računovođe."]
[48,"MARIJA CESTARIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.5. Zakon o srednjoškolskom odgoju i obrazovanju (EU)","Podržavam odvajanje Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi na dva zakona zbog specifičnosti svake od tih dviju razina obrazovanja. Smatram da treba imati u vidu poboljšanje rada svih djelatnika u školama, dakle i odgojno-obrazovnih djelatnika i ostaloga osoblja. Iz navedenoga nije sasvim jasno, referiram se na zadnji dio iz ciljeva: zar će se i kod gimnazijalaca razvijati strukovne kompetencije pa će gimnazijalci s položenom maturom isto imati struku? Ili se misli da će se u gimnazijama primarno razvijati temeljne kompetencije, a u strukovnim školama strukovne? S obzirom na argument specifičnosti osnovnog obrazovanja u odnosu na srednjoškolsko obrazovanje, možda ne bi bilo loše u tekstu samoga Zakona jasnije razgraničiti strukovno i gimnazijsko obrazovanje kako ne bi bilo dvosmislenih poruka jer te dvije vrste srednjoškolskoga obrazovanja također imaju svojih specifičnosti.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na dostavljenom komentaru. Prilikom izrade prijedloga Zakona o srednjoškolskom odgoju i obrazovanju vodit će se računa o specifičnostima različitih razina i vrsta srednjoškolskog obrazovanja. U tom će se kontekstu posebno razmotriti jasnije normativno razgraničenje gimnazijskog i strukovnog obrazovanja, kako bi se osiguralo razumljivo definiranje ciljeva i kompetencija koje se razvijaju . Također će se razmotriti i prijedlozi koji se odnose na poboljšanje uvjeta rada svih djelatnika u školama."]
[49,"MAJA TRTANJ RADAKOVIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.5. Zakon o srednjoškolskom odgoju i obrazovanju (EU)","Suglasna sam sa ciljem poboljšanja funkcioniranja i kvalitete upravljanja školama te podizanja atraktivnosti profesije samo što operativno funkcioniranje odgojno-obrazovnih ustanova ne oslanja se samo na odgojno-obrazovne radnike, nego i na tajnike školskih ustanova i voditelje računovodstva školskih ustanova koji su u nepovoljnijem položaju i degradirani u odnosu na ostale tajnike.\nMolim lijepo da ciljevi obuhvate i nenastavno osoblje (tajnike škola i voditelje računovodstva) kao nositelje poslovnih procesa\n\nZa početak stvarno poboljšanje uvjeta rada tajnika škola i voditelja računovodstva jest izrada analitičke procjene radnih mjesta i usporedba s usporedivim radnim mjestima u javnim službama. To je obveza koja se već morala provesti i ne zahtijeva donošenje novog zakona.","Prihvaćen","Zahvaljujemo na dostavljenom komentaru i prijedlozima. Ministarstvo prepoznaje važnu ulogu nenastavnog osoblja, osobito tajnika i voditelja računovodstva, u učinkovitu funkcioniranju odgojno-obrazovnih ustanova. Prilikom izrade prijedloga Zakona o srednjoškolskom odgoju i obrazovanju razmotrit će se mogućnosti jasnijeg obuhvaćanja svih zaposlenika koji doprinose radu škola, uključujući i nenastavno osoblje, u ciljevima i odredbama zakona."]
[50,"DAMIR MIKOLJI","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.5. Zakon o srednjoškolskom odgoju i obrazovanju (EU)","Pozdravljam cilj “poboljšanja funkcioniranja i kvalitete upravljanja školama” te podizanja atraktivnosti profesije. Iz perspektive procjene učinaka, definicija problema i adresiranje skupina moraju biti potpuni: operativno funkcioniranje škola ne oslanja se samo na odgojno-obrazovne radnike, nego i na tajnike škole i voditelje računovodstva (čiji je status nepovoljniji od usporedivih radnih mjesta u drugim javnim službama). Ograničavanje cilja “poboljšanja uvjeta rada” isključivo na odgojno-obrazovne radnike izostavlja bitna radna mjesta za poslovne procese odgojno-obrazovnih ustanova.\nMolim obrazloženi odgovor na pitanja:\n1) Zašto ciljevi ne obuhvaćaju nenastavno osoblje (tajnike škola i voditelje računovodstva) kao nositelje poslovnih procesa presudnih za “poboljšanje funkcioniranja” odgojno-obrazovnih ustanova?\n2) Koji su pokazatelji učinka planirani za mjerenje “poboljšanja funkcioniranja i kvalitete upravljanja” ?\nPočetak stvarnog poboljšanja uvjeta rada tajnika škola i voditelja računovodstva jest izrada analitičke procjene radnih mjesta i usporedba s usporedivim radnim mjestima u javnim službama. To je obveza koja se već morala provesti i ne zahtijeva donošenje novog zakona.\nSukladno uputama Ureda za zakonodavstvo, formulacija „primljeno na znanje” iznimka je, a ne pravilo. Molim jasno očitovanje (prihvaća se / djelomično / ne prihvaća) uz  obrazloženje na ovaj komentar.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na  komentaru. Ministarstvo je svjesno da učinkovito i kvalitetno upravljanje školama ovisi o doprinosu svih zaposlenika, uključujući i tajnike te voditelje računovodstva. Prilikom izrade prijedloga Zakona o srednjoškolskom odgoju i obrazovanju razmotrit će se mogućnosti jasnijeg obuhvaćanja svih skupina zaposlenika koji sudjeluju u radu i upravljanju školama, uključujući nenastavno osoblje, u ciljevima i relevantnim odredbama zakona.\n\nNapominjemo da se analitička procjena radnih mjesta i njihova usporedba s usporedivim radnim mjestima u drugim javnim službama provodi kroz horizontalne aktivnosti unutar sustava javnih službi, te nije isključivo predmet zakonskog uređenja u području odgoja i obrazovanja."]