{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":5,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":2582,"n_cols":6,"rows_kept":2582,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću o Prijedlogu pravilnika o stalnim sudskim vještacima"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"BOJANA GALINAC","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","BOJANA GALINAC, dipl.oec.  stalni sudski vještak za područje ekonomije, grana  financije i računovodstvo \n\nPRIMJEDBE NA PRAVILNIK O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA daju se, kako slijedi:\n\n1. u odnosnu na odredbu iz članka 13. kojom je uređeno  Pravo na nagradu ispravno treba stajati Pravo na naknadu \n\n2. u odnosu na odredbu iz na članka 13. stavak 3. kojom je uređena vrijednost boda u visini od 0,40 eura\n\nvisina vrijednosti boda od 0,40 € određena je paušalno i bez kriterija odnosno \n\nvisina vrijednosti boda utvrđena 1998.g. od 0,27 € usklađena sa gospodarskim kretanjima u RH na dan 01.01.2026.g. može u realnim gospodarskim uvjetima minimalno iznositi  1,20 € / bod\n\n                a koja vrijednost je određena u visini prosjeka usklađenja uzimajući rast 1998 do 2025 i \n                to:  osnovice plaće zaposlenika i namještenika u državnim i javnim službama ( usklađena\n                vrijednost boda iznosi 1,60 €) ,  rast najniže odnosno  minimalne plaće (usklađena\n                vrijednost boda iznosi 1,44 €) i rast potrošačkih cijena ( usklađena vrijednost boda iznosi\n                0,54 €),¸\n\n\n3. u odnosu na odredbu iz članka 13. stavak 3. treba se dodati i glasi: \n\nNagrada se određuje u bodovima, a vrijednost boda je 1,20 eura bruto bez poreza na dodanu vrijednost a koja vrijednost će se usklađivati svake dvije godine za rast inflacije prema indeksima potrošačkih cijena koje objavljuje Državni zavod za statistiku i to: \n\n1. za izradu pisanog nalaza i mišljenja minimalno 150 bodova,\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova,\n\n        \n\n4. u odnosu na odredbu iz članka 13. stavak 3.1. kojim je utvrđen raspon od 150 do 4000 bodova za izradu pisanog nalaza i mišljenja, ovisno o složenosti vještačenja\n\niz prednjeg proizlazi da je nagrada za pisani nalaz i mišljenje limitirana na minimalnih 60,00 EUR ( 150 bodova x 0,40 € ) do maksimalnih 1.600,00 EUR ( 4.000 bodova x 0,40 €) \n\nPrema Ustavu RH poduzetnička i tržišna sloboda su temelj gospodarskog ustroja RH. \nIsto znači da u uvjetima tržišne ekonomije nije moguće kontrolirati cijenu ( konkretno određivanjem granica)  kao što je to uređeno odredbom iz članka 17. stavak 4.1. jedino privremeno i u iznimnim slučajevima propisanim Zakonom o iznimnim mjerama kontrole cijena (NN 73/97,128/99 i 66/01) što ovdje svakako nije slučaj.\n\n\n5. o odnosu na odredbu iz članka 17.stavak 2.  prema kojoj se stalnom sudskom vještaku priznaju troškovi prijevoza u visini prijevoznih troškova sredstvima organiziranog javnog prijevoza za putovanje obavljeno najkraćim putem i najekonomičnijim prijevoznim sredstvom odredba treba glasiti :\n\n„Troškovi iz stavka 1. ovog članka stalnim sudskim vještacima priznaju se u visini karte javnog prijevoznika i za slučaj korištenja osobnog vozila u službene svrhe troškovi se priznaju u visini određenoj Pravilnikom o porezu na dohodak prema kojem trenutno visina iznosi 0,50 € po prijeđenom kilometru. \n\nNota bene, priznanje troškova prijevoza u visini troškova javnog prijevoznika poslodavac priznaje svojim zaposlenicima na ime troškova prijevoza na posao i sa posla, a što ovdje nije slučaj. \n\n6. o odnosu na odredbu iz članka 23.  prema kojoj stalni sudski vještak treba voditi Dnevnik vještačenja kao evidenciju o svom radu i dostavljati Ministarstvu do 31.siječnja iduće godine   \n\nOdredba iz članka 23. treba „otpasti“ na način na koji glasi osnovom da Evidenciju o radu vještaka treba uspostaviti onaj koji prati rad vještaka / vidi glava VII/ \n\nU današnje vrijeme sveopće digitalizacije vođenje evidencije Ministarstvu ne bi trebao biti problem, a posebice kraj činjenice da se radi o Ministarstvu u okviru kojeg je i digitalna transformacija.\n\nIz svega prednje navedenog izvodi se JASAN zaključak da se odredbama prijedloga Pravilnika nije vodilo računa o razmjeru između obveza i odgovornosti , s jedne strane , i visine nagrade za rad vještaka, sa druge strane. \n\nTim više odredbama prijedloga Pravilnika stvorena je velika disproporcija između propisanih obveza i odgovornosti na štetu visine prava na nagradu."]
[2,"PETAR ŠKAVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da ovaj pravilnik bi donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto\npravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na\njasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za\npovjerena vještačenja.\nMinistarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo)\nuopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji\nnisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka.\nTakođer postoji izraženi manjak vještaka pojedinih kliničkih medicinskih struka do te mjere da pojedinih specijalnosti nema niti jednog vještaka na području cijele RH, prvenstven iz razloga što vještačenja nisu primjereno kompenzirana te se kliničarima višestruko isplati raditi svoj klinički posao sa strane (privatno) nego se upuštati u poslove vještačenja."]
[3,"LUCIJA IVANČIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Ovaj pravilnik bi donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon kao što ima većina članica EU, koji bi na jasan način definiralo prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja."]
[4,"SANJA PERNJAK","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da predloženi Pravilnik ne rješava postojeće probleme u sustavu vještačenja zbog čega je nužno donijeti poseban Zakon - rješenje primijenjeno u većini zemalja članica EU\nMinistarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije uopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka.\nNaročito se ukazuje na manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća zanemarivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim parničnim, kaznenim i upravnim postupcima. Ovo osobno mogu potvrditi s obzirom na količinu dodijeljenih predmeta ove godine, a vještaci nikako ne bi trebali raditi \"na količinu\", već biti adekvatno plaćeni za kvalitetu rada."]
[5,"LADO PLETIKOSIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","U sklopu e-Savjetovanja objavljen je dokument naziva \"Poziv javnosti\". U istom je navedena paušalna zakonska osnova za donošenje ovog Pravilnika, odnosno učinjen je bitan propust obzirom da nije navedeno kako se isti donosi iz razloga što je to ZAKONSKA OBVEZA Ministra nadležnog za poslove pravosuđa, a koju on nije izvršio u roku koji mu je propisan Zakonom o sudovima! \n\nZamolio bih vas za provjeru i očitovanje iz kojeg razloga nije navedena točna zakonska osnova donošenja ovog Pravilnika, i pokušava li se ovime prekriti kršenje Zakona o sudovima od strane Ministra (i posljedično financijska šteta koju je isti ovim propustom učinio svim sudskim vještacima)!?\n\nNaime, prema članku 36. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima koji je stupio na snagu 1.3.2022., Ministar nadležan za poslove pravosuđa je  Pravilnik iz članka 31. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, odnosno Pravilnik iz članka 127.b Zakona o sudovima (riječ je dakle upravo o predmetnom Pravilniku o stalnim sudskim vještacima), bio dužan donijeti u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona, dakle najkasnije do 1.9.2022. godine.\n\nU gore navedenom Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima stoji i da je u sklopu ovog Pravilnika Ministar nadležan za poslove pravosuđa dužan propisat, među ostalim, i „visinu nagrade i naknade troškova“ za rad stalnih sudskih vještaka. \n\nZamolio bih vas za očitovanje hoće li Ministar nadoknaditi štetu koju je svojim kašnjenjem od skoro 4 godine prouzrokovao stalnim sudskim vještacima? Na koji način i od koga vještaci mogu potraživati razliku u cijenu za vještačenja odrađena u periodu od 1.9.2022. do dana kad će Ministar konačno postupiti po Zakonu i donijeti novi pravilnik?"]
[6,"LADO PLETIKOSIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","U sklopu e-Savjetovanja nalazi se link „Preuzmi Word dokument“. Kada se klikne na navedeni link (https://esavjetovanja.gov.hr/ECon/Slicing/GetDo\ncx/31824) skine se dokument naziva „Savjetovanje s javnošću o Prijedlogu pravilnika o stalnim sudskim vještacima.docx“. Međutim, ovaj dokument nije usklađen s onim koji je vidljiv na web stranici e-Savjetovanja (https://esavjetovanja.gov.hr/ECon/MainScreen?en\ntityId=31824). Pravilnik dostupan na web stranici ima 39 članka, objavljena .docx verzija Pravilnika ima samo 37 članaka?  Koji je dokument valjan, odnosno na koju od ove dvije verzije Pravilnika bi trebali dostaviti komentare i primjedbe?\n\nPosljedice ovog propusta vidljive su primjerice iz toga što HKIG u svojoj primjedbi na članak 27. traži brisanje riječi \"te strukovne komore\" u stavku 2. ovog članka!? Članak 27. Pravilnika dostupnog na e-Savjetovanja ne sadrži riječi „strukovne komore“ već glasi:\nČlanak 27.\n(1) Imenovani stalni sudski vještaci dužni su se stalno stručno usavršavati u području za koje su  imenovani.\n(2) Stručno usavršavanje stalnih sudskih vještaka obavlja se pohađanjem odnosno sudjelovanjem u stručnim i edukacijskim radionicama i skupovima koji se održavaju uživo (kongresi, konferencije, simpoziji, stručni sastanci, predavanja, okrugli stolovi, tečajevi trajne izobrazbe, usko specifična izobrazba iz pojedinog područja, webinari) te u kontroliranoj izobrazbi putem interneta (e-učenje) kroz e-module, e-platforme, e-knjižnice i druge edukacijske aplikacije.\n(3) Stalni sudski vještak dužan je svake dvije godine od dana imenovanja sudjelovati u najmanje jednom programu iz stavka 2. ovoga članka te Ministarstvu o tome dostaviti dokaz."]
[7,"LADO PLETIKOSIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","U sklopu e-Savjetovanja objavljen je dokument naziva \"Informacija o radnoj skupini\". U istom je navedeno da za izradu Prijedloga pravilnika o stalnim sudskim vještacima nije osnovana radna skupina. Zamolio bih za pojašnjenje iz kojeg razloga za izradu izmjena ovog pravilnika odnosno donošenje novog pravilnika nije osnovana radna skupima?"]
[8,"LADO PLETIKOSIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","U sklopu e-Savjetovanja objavljen je dokument naziva \"Poziv javnosti\". U ovom dokumentu je navedeno da je savjetovanje otvoreno do 22. studenoga 2025. Smatram potrebnim da se ovo savjetovanje ponovo provede obzirom da je u pozivu naveden pogrešan datum, zbog čega mnogi zainteresirani nisu podnijeli svoje komentare, prijedloge i primjedbe."]
[9,"LADO PLETIKOSIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","U sklopu e-Savjetovanja objavljen je dokument naziva \"Poziv javnosti\". U istom je pod opis savjetovanja navedeno: \"Novi Pravilnik o stalnim sudskim vještacima donosi se iz razloga što je važeći Pravilnik o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, broj 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) potrebno uskladiti s odredbama Zakona o sudovima („Narodne novine“, br. 28/13., 33/15., 82/15., 82/16., 67/18., 21/22., 16/23., 155/23. i 36/24.)\".\n\nHrvatski sabor je 24. listopada 2025. donio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, kojeg je Predsjednik RH proglasio 30.10.2025. Ne bi li novi Pravilnik o sudovima trebao biti usklađen s ovim izmjenama Zakona o sudovima koji je na snazi od 5.11.2025.?"]
[10,"LADO PLETIKOSIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","U sklopu e-Savjetovanja objavljen je dokument naziva \"Poziv javnosti\". U istom je navedeno da se novi pravilnik donosi iz razloga što je važeći Pravilnik potrebno uskladiti s odredbama Zakona o sudovima.\nZamolio bih vas za provjeru ne bi li novi pravilnik trebalo donijeti i zbog usklađenja sa Zakonom o uvođenju eura kao službene valute u Republici Hrvatskoj (NN 57/22 i 88/22) koji je na snazi od 15.7.2022. a s kojim Pravilnik o stalnim sudskim vještacima do današnjeg dana evo još nije usklađen?"]
[11,"FRANJO AMBROŠ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Ponukan stručnim izazovom u uređivanju geodetske struke odlučio sam se uključiti u sudsko vještačenje.\nUpoznao sam i surađivao s divnim i motiviranim stručnjacima raznih profila. Na osnovi dosadašnjeg iskustva tvrdim da uređenje nekretnina generira potencijalnu pravnu nesigurnost za građane pa i za državu. Stoga predlažem da savjetovanje o Pravilniku o stalnim sudskim vještacima iskoristimo kao inicijativu za promjenu  zakone RH koji generiraju tu pravnu nesigurnost.\nVeć u fokusu pojedinih pravnih fakulteta postoji razlika što uređivati i što zakonski štititi. Jedni forsiraju posjed drugi vlasništvo. Jedni podatke upisane u zemljišnu knjigu (površina) smatraju dokazom vlasništva drugi ne. Posebno je to potencirano kod vrijednih nekretnina – stanova. Postoje dva pravila uknjižbe stanova, etažiranje i povezivanje KPU sa zemljišnom knjigom. U prvom slučaju površina je posljedica mjerenja, a u drugom  obračuna kvadrata pri kupoprodaji od investitora.\nDefinicija neuređene katastarske čestice (Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima) počiva na međašnjim znacima. Danas obilježavanje parcele ima ulogu pokazati među susjedima. Mjerenjem dobivamo koordinatu koja je nepromjenjiva, ali u sudskoj praksi se i dalje inzistira na fizičkoj međnoj oznaci. \nProcjena nekretnina (ili kako geodeti vole naglasiti, vrednovanje)smatra se područjem koje pokriva građevinska struka, iako je u mnogim državama Europe to posao geodeta. Moje iskustvo govori da se radi o interdisciplinarnom području te da svrha vrednovanja određuje koje struke u tome trebaju sudjelovati.\nHrvatska ima preko 14,5 milijuna katastarskih čestica, na kojima je upisano oko 60 milijuna vlasnika (živih, umrlih, nestalih, raseljenih, nedostupnih) vodi li netko računa kako te „fantomske“ vlasnike uključiti u upravne postupke pri katastarskim izmjerama.\nOko 60% RH ima planove iz Austro-Ugarske monarhije. Vlastita istraživanja ukazuju da aktualnost (ažurnost) katastarskih planova zastarijeva 2% godišnje. Mogu li ti planovi biti osnova za kvalitetne prostorne planove.\nPodručje reguliranja naplate služnosti za izgrađenu infrastrukturu na nekretninama u vlasništvu pravnih i fizičkih osoba, RH, lokalne i regionalne samouprave počiva na uređenim nekretninama.\nPoticaji u poljoprivredi u primjeni se na nekim područjima oslanjaju na ARKOD, dok kontrolna tijela na drugim područjima inzistiraju na „čistim papirima“\nIma toga još…….\nVećina toga se lomi na sudskim vještacima"]
[12,"MAJA KOSTIJAL","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da bi obveze i prava sudskih vještaka trebalo regulirati Zakonom, a ne pravilnikom  Na taj način bila bi regulirana i obveza sudaca i tuzitelja da u odredjenom roku izdaju rješenje o priznavanju naknade, te da se naknada u razumnom roku isplati vještaku. Porazna je notorna činjenica, da su vještaci već godinama potplaćeni za svoj rad, što govori i sam podatak da se naknada nije mijenjala od 1998.godine. Drugo, također porazno je to šta suci ( dakle pravnici ) određuju visinu naknade za vještačenje, koje se u pravnom smislu zove predujam. Kada vještak izvrši posao i izda račun za obavljenje usluge vještačenja, a račun je u nesrazmjeru sa predujmom, suci u većini slučajeva izjavljuju da je njima sad komplicirano izdavat rješenje o plaćanju razlike. Tako da većina vještačkih nalaza bude naplaćena po onome šta sudac odredi, a to je apsurdno, jer da suci znaju koliko vremena treba za određeni posao i da ga znaju napraviti, mi im ne bi niti trebali. Dakle, ZAKON o stalnim sudskim vještacima u kojem bi bila obuhvaćena prava i obveze sudskih vještaka, kao i pravosudnih tijela vezano za gore navedenu problematiku."]
[13,"KSENIJA TOMAŠ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Naročito se ukazuje na manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća zanemarivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim parničnim, kaznenim i upravnim postupcima."]
[14,"KSENIJA TOMAŠ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo) uopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka."]
[15,"KSENIJA TOMAŠ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Također mišljenja sam da za ekonomska vještačenja koja su po obuhvatu dokumentacije najobimnija treba biti donesen poseban zakon iz razloga jer \"velike\" predmete može vještačiti jedino trgovačko društvo s velikim brojem zaposlenih, a u odnosu na predloženu visinu boda takva društva ne mogu pozitivno poslovati pa se opravdano postavlja pitanje zastoja i poremećaja u sudskim postupcima zbog manjka vještaka."]
[16,"KSENIJA TOMAŠ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da ovaj pravilnik bi donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja."]
[17,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Treba ukinuti izraz „predujam“. Na taj način se asocira da vještak dobiva samo I. dio naknade, a onda II. dio dobiva kasnije. To znači da vještak dobiva iznos dva puta. Suci odrede, bez konzulatacija sa vještakom, predujam prema svom nahođenju koji je redovito premalen. Redovno se drugi dio dosta čeka. Kada stranka dobije vještačenje teško se odlučuje za plaćanje drugog dijela jer je već dobila vještačenje. Isto tako stranka proučava dali je vještački nalaz pogodan za njega. Ako nije onda ne želi platiti drugi dio. Vještak ne može provesti ovrhu jer se plaća putem računovodstva suda. Uglavnom neregulirano područje koje se može izbjeći na način da se propiše obveza da pravosudni djelatnik pozove vještaka na pregled spisa na koji će vještak izraziti svoju cijenu koja je ujedno i konačna cijena."]
[18,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Treba vrednovati bodovno dopunu vještačenja. Odvjetnici koriste tu sintagmu „dopuna vještačenja“ da bi kroz taj naziv „provukli“ dodatne zadatke za vještaka, a u okviru postojeće cijene za izradu osnovnog nalaza i mišljenja. Na taj način odvjetnik sugerira sudu da je dopuna sastavni dio postojećeg nalaza pa se traži u stvari izrada novog nalaza, sada pod formom „dopune“. Dopuna vještačenja u praksi ne postoji. Svaka dopuna vještačenja je u stvari novo vještačenje i isto se treba tako tretirati i adekvatno bodovno tretirati i platiti. Predlaže se dopunu vještačenja tretirati kao i redovitu izradu nalaza i mišljenja."]
[19,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Potrebno je vrednovati odgovaranje na odvjetničke podneske. Na tome odvjetnici najviše skupljaju bodove, a vještaci besplatno odgovaraju. Za odgovaranje na podneske mora se ponovno proučiti kompletna dokumentacija i često puta i sudski spis. Sve to iziskuje dodatne sate na postojeće vještačenje. Na taj način se može smatrati da je odgovaranje na podneske u stvari ponovna izrada nalaza i mišljenja. U postojećem zakonodavnom sustavu nema ograničenja u broju podnesaka. Zna se dogoditi da se u jednom predmetu odgovori po 10 puta kada god se prohtjelo stranci ili punomoćniku da nešto predloži i uputi na sud. Ograničenje u broju podnesaka treba propisati na jedno očitovanje i to očitovanje treba vrednovati sa 500 bodova sa vrijednošću boda od 1,50 EUR brutto. Odgovaranje na podneske plati unaprijed u sklopu nalaza i mišljenja kao normalna radnja koja se dodatno vrednuje.\nProučavanje dokumentacije, koje se provodi kod odgovora na podneske, možda nebi bilo potrebno da su podnesci ili rasprava odmah nakon izrade nalaza i mišljenja. Međutim, u praksi, zna proći i po godina i godina i pol od izrade nalaza do prvih očitovanja. Suci dopuštaju odvjetnicima da se čeka, umjesto propisanih 15 dana, po više mjeseci do prvog očitovanja. Zbog toga se mora opet sve iznova proučiti da bi se učinkovito i ispravno odgovorilo na primjedbe."]
[20,"BIRO PLUS D.O.O. ZA RAČUNOVODSTVENO - KNJIGOVODSTVENE USLUGE","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Umjesto predloženog Pravilnika predlaže se  donošenje rješenje koje primijenjeno u većini zemalja članica EU, Zakona o sudskim vještacima"]
[21,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Umjesto da se donese Zakon o sudskim vještacima (odgađanje traje od 2011.g. kada je osnovana prva Radna skupina) drugi put se predlaže donošenje ovog Pravilnika o stalnim sudskim vještacima nakon što je prijašnji prijedlog u 2022.godini doživio gotovo 900 primjedbi.\nObzirom da se zna da je kvalitetno vještačenje važno u sudskom postupku, pa je time i odgovornost sudskog vještaka velika, uz njegov iz svega prednje navedenog izvodi se  p o t p u n o   jasan  zaključak da se pri pisanju odredbi prijedloga pravilnika nije vodilo računa o razmjeru između obveza i odgovornosti, s jedne strane, i visine naknade za rad vještaka, sa druge strane, odnosno takvim odredbama prijedloga pravilnika stvorena je velika disproporcija između propisanih obveza i odgovornosti za štetu naprama „visini“ prava na predloženu i uvredljivu naknadu.\n\nPravilnik sadrži više odredaba koje prelaze okvire koji se mogu regulirati pravilnikom, jer je Zakon o sudovima propustio definirati osnovne elemente za određivanje naknade za rad sudskih vještaka i druga važna pitanja kao osiguranje od profesionalne odgovornosti, obvezan etički kodeks itd. zakon o sustavu državne uprave jasno utvrđuje da se pravilnikom detaljnije razrađuju pojedine odredbe zakona, pa nije dopušteno sustavna pitanja od važnosti za rad sudskih vještaka po prvi put navoditi u pravilniku !!!\n\nOvaj prijedlog pravilnika nije usklađen niti izrađen na temelju opsežnije analize i utvrđenja problema sudova koji imenuju sudske vještake u parničnim, kaznenim i upravnim postupcima niti su opće sagledani problemi s kojima se susreću suci i stranke u sudskim postupcima.\nDo sada nam nije poznata niti jedna analiza koliko i  po kojim sudovima postoje potrebe za vještačenjima iz kojih grana djelatnosti i ima li uopće dovoljno vještaka koji se traže.\nNisu napravljene analize koliko vještačenja se plaća iz sredstava državnog proračuna, a koliko se plaća u sudskim postupcima u kojima parnične stranke plaćaju naknadu za vještačenje, poznato nam je da je plaćen iznos od 26 milijuna kuna u 2021.g. za poslove vještačenja u kaznenim postupcima za što smo zatražili specifikaciju koju nikada nismo dobili od tadašnjeg ministra.. Pretpostavljamo da sve ide na račun proračuna sredstava kojima se financira rad DORH-A.\n\nPravilnik se ne poziva na Europske direktive i zakonodavni okvir koji propisuje rad sudskih vještaka, iako imamo vrlo kvalitetan materijal kojeg je RH deklarativno „prihvatila“ 2015.g. „Smjernice o ulozi sudskih vještaka u pravosudnim postupcima država članica Vijeća Europe“ izrađene po Europskoj komisiji za učinkovitost pravosuđa (CEPEJ), ali se nitko toga ne pridržava i brojni suci uopće ne znaju za njih !!!\nU RH je bilo registrirano na sudačkoj mreži do 1.01.2023.g. oko 3.300 sudskih vještaka, od kojih je bilo oko trećine bilo   organizirano u 3 udruge sudskih vještaka dok ostali vještaci osim što nisu organizirani niti učlanjeni niti u jednu udrugu (članstvo u udruzi nije obvezno već dobrovoljno,  učlanjivanje  u strukovne  nije definirano tj. je li vještačenje struka, ili se pod strukovnim udruženjem  podrazumijeva  učlanjenje prema granama i područjima  vještačenja?). Dana 19.11.2025.g. na web stranici MPUiDT registrirano je 2590 vještaka uključivo oko 410 pravnih osoba, što je manje za 710 vještaka nego prije preuzimanja imenovanja od strane Ministarstva.\n\nSlijedom toga vještaci koji nisu učlanjeni u udrugu vještake  iste ne obvezuje: kontinuirano usavršavanje za koje se „snalaze“, nemaju kodeks etike sudskih vještaka, poštivanje propisa udruga.\nDo sada nisu napravljena istraživanja koliko je sudskih vještaka aktivno, a koliko je formalno na popisu i što s vještacima koji od imenovanja nikada nisu vještačili u sudskim postupcima.\nNaime, potrebno bi bilo razlikovati  sudske vještake prema  strukama i granama vještačenja jer opće je poznato da na građevinska, medicinska, ekonomska vještačenja se odnosi više od 80 - 90% sudskih vještačenja, dok tek manji dio vještačenja odnosi se na vještačenja iz ostalih područja.\n\nZbog toga ovaj pravilnik  ne donosi ništa novo u nesređeno stanje koji bi se moglo otkloniti isključivo donošenjem Zakona o sudskim vještacima i jasno definiranim  načinom obveznog udruživanja sudskih vještaka RH. Hrvatska i Crna Gora su jedine države bivše zajedničke države koje nemaju donesen Zakon o sudskim vještacima.\nOvim Pravilnikom bi se trebali urediti standardi kojih se trebaju pridržavati vještaci, ali i sudovi u komunikaciji sa vještacima. Definira se uloga stalnih sudskih vještaka sukladno smjernicama o ulozi stalnih sudskih vještaka u pravosudnim postupcima država članica Vijeća Europe koje je donijela  Europska komisija za učinkovitost pravosuđa (CEPEJ) još u prosincu  2014.g.\nDana 18.09.2025..g. predan je na Ustavni sud RH prijedlog za ocjenu ustavnosti i zakonitosti članka 24.Pravilnika o stalnim sudskim vještacima (NN 38/2014,123/2015, 29/2016, 61/2019, obzirom da  je činjenica da prava i položaj sudskih vještaka nisu regulirani zakonom već jedino podzakonskim propisima, dok različiti zakoni sadrže tek parcijalne odredbe koje se odnose na sudske vještake, ali u bitnome ne uređuju njihov status. Zbog takve djelomične normiranosti, vještaci se nalaze u svojevrsnom vakuumu, osobito imajući u vidu da ih se pojedinim odredbama stavlja u položaj jednakovrijedan sucima, drugima u položaj državnih službenika, a trećima u neku nedefiniranu sui generis kategoriju koja ih u bitnome dovodi u nepovoljan položaj u odnosu prema svim drugim usporedivim strukama (sudskim tumačima,  javnim bilježnicima, odvjetnicima).\n\nVještake se čak  izjednačava sa državnim službenicima sa kojima se ne mogu uspoređivati  budući da se radi o osobama koje imaju trajna radna mjesta i zajamčenu plaću te sve raspoložive resurse u smislu prostorija i sredstava za rad koja osigurava država, za razliku od vještaka koji svoj posao obavljaju „privatno“ te se u smislu čl. 49. Ustava mogu svrstati u poduzetnike, što pak znači da njihova zarada ovisi isključivo o njihovom vlastitom angažmanu i uloženom radu u uvjetima stalne kompeticije i konkurencije, a pri tome im se određuje „nagrada“ prema mišljenju druge, pravne struke koja niti ne može znati koliko treba vremena kojoj od 50 struka i 140 specijalnosti za izradu određenog nalaza i mišljenja. \n\nNevjerojatan je i krajnje neprimjeren je odnos određenog dijela sudaca prema vještacima, koji neovisno o iskazanim troškovima vještačenja i vremenu koje je u isto uloženo, nerijetko sasvim slobodno određuju visinu naknade koja pripada vještacima, a što pridonosi daljnjoj degradaciji njihove djelatnosti. \nNa sudovima već godinama događaju apsurdi da suci unaprijed bez ikakve konzultacije sa vještacima određuju iznos predujma koji trebaju uplatiti stranke. Smjernice CEPEJ su vrlo jasne: po čl.91 i 92 91.i navode sa „prije imenovanja, vještak treba obavijestiti sud i stranke o predvidljivim troškovima stručnog mišljenja. Vještak također treba informirati stranke i sud tijekom postupka procjene ako se prvotna procjena troškova promijeni i ako se troškovi povećaju zato što je procjena postala složenija i skuplja od očekivane. \nMože biti preporučljivo unaprijed upozoriti stranke na očekivane troškove stručnog mišljenja“\nPrijedlogom Pravilnika vrijeđaju se ljudska prava i temeljne slobode zajamčene Ustavom, jer isti u nesuglasju sa Zakonom o obveznim odnosima, te se stalni sudski vještaci generalno, ali i pojedine skupine stalnih sudskih vještaka (umirovljenici, svi vještaci koji nagradu za vještačenje primaju kao „drugi dohodak“) neosnovano stavljaju u nepovoljni položaj."]
[22,"MELITA BESTVINA","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Umjesto da se donese Zakon o sudskim vještacima (odgađanje traje od 2011.g. kada je osnovana prva Radna skupina) drugi put se predlaže donošenje ovog Pravilnika o stalnim sudskim vještacima nakon što je prijašnji prijedlog u 2022.godini doživio gotovo 900 primjedbi.\nObzirom da se zna da je kvalitetno vještačenje važno u sudskom postupku, pa je time i odgovornost sudskog vještaka velika, uz njegov iz svega prednje navedenog izvodi se  p o t p u n o   jasan  zaključak da se pri pisanju odredbi prijedloga pravilnika nije vodilo računa o razmjeru između obveza i odgovornosti, s jedne strane, i visine naknade za rad vještaka, sa druge strane, odnosno takvim odredbama prijedloga pravilnika stvorena je velika disproporcija između propisanih obveza i odgovornosti za štetu naprama „visini“ prava na predloženu i uvredljivu naknadu.\n\nPravilnik sadrži više odredaba koje prelaze okvire koji se mogu regulirati pravilnikom, jer je Zakon o sudovima propustio definirati osnovne elemente za određivanje naknade za rad sudskih vještaka i druga važna pitanja kao osiguranje od profesionalne odgovornosti, obvezan etički kodeks itd. zakon o sustavu državne uprave jasno utvrđuje da se pravilnikom detaljnije razrađuju pojedine odredbe zakona, pa nije dopušteno sustavna pitanja od važnosti za rad sudskih vještaka po prvi put navoditi u pravilniku !!!\n\nOvaj prijedlog pravilnika nije usklađen niti izrađen na temelju opsežnije analize i utvrđenja problema sudova koji imenuju sudske vještake u parničnim, kaznenim i upravnim postupcima niti su opće sagledani problemi s kojima se susreću suci i stranke u sudskim postupcima.\nDo sada nam nije poznata niti jedna analiza koliko i  po kojim sudovima postoje potrebe za vještačenjima iz kojih grana djelatnosti i ima li uopće dovoljno vještaka koji se traže.\nNisu napravljene analize koliko vještačenja se plaća iz sredstava državnog proračuna, a koliko se plaća u sudskim postupcima u kojima parnične stranke plaćaju naknadu za vještačenje, poznato nam je da je plaćen iznos od 26 milijuna kuna u 2021.g. za poslove vještačenja u kaznenim postupcima za što smo zatražili specifikaciju koju nikada nismo dobili od tadašnjeg ministra.. Pretpostavljamo da sve ide na račun proračuna sredstava kojima se financira rad DORH-A.\n\nPravilnik se ne poziva na Europske direktive i zakonodavni okvir koji propisuje rad sudskih vještaka, iako imamo vrlo kvalitetan materijal kojeg je RH deklarativno „prihvatila“ 2015.g. „Smjernice o ulozi sudskih vještaka u pravosudnim postupcima država članica Vijeća Europe“ izrađene po Europskoj komisiji za učinkovitost pravosuđa (CEPEJ), ali se nitko toga ne pridržava i brojni suci uopće ne znaju za njih !!!\nU RH je bilo registrirano na sudačkoj mreži do 1.01.2023.g. oko 3.300 sudskih vještaka, od kojih je bilo oko trećine bilo   organizirano u 3 udruge sudskih vještaka dok ostali vještaci osim što nisu organizirani niti učlanjeni niti u jednu udrugu (članstvo u udruzi nije obvezno već dobrovoljno,  učlanjivanje  u strukovne  nije definirano tj. je li vještačenje struka, ili se pod strukovnim udruženjem  podrazumijeva  učlanjenje prema granama i područjima  vještačenja?). Dana 19.11.2025.g. na web stranici MPUiDT registrirano je 2590 vještaka uključivo oko 410 pravnih osoba, što je manje za 710 vještaka nego prije preuzimanja imenovanja od strane Ministarstva.\n\nSlijedom toga vještaci koji nisu učlanjeni u udrugu vještake  iste ne obvezuje: kontinuirano usavršavanje za koje se „snalaze“, nemaju kodeks etike sudskih vještaka, poštivanje propisa udruga.\nDo sada nisu napravljena istraživanja koliko je sudskih vještaka aktivno, a koliko je formalno na popisu i što s vještacima koji od imenovanja nikada nisu vještačili u sudskim postupcima.\nNaime, potrebno bi bilo razlikovati  sudske vještake prema  strukama i granama vještačenja jer opće je poznato da na građevinska, medicinska, ekonomska vještačenja se odnosi više od 80 - 90% sudskih vještačenja, dok tek manji dio vještačenja odnosi se na vještačenja iz ostalih područja.\n\nZbog toga ovaj pravilnik  ne donosi ništa novo u nesređeno stanje koji bi se moglo otkloniti isključivo donošenjem Zakona o sudskim vještacima i jasno definiranim  načinom obveznog udruživanja sudskih vještaka RH. Hrvatska i Crna Gora su jedine države bivše zajedničke države koje nemaju donesen Zakon o sudskim vještacima.\nOvim Pravilnikom bi se trebali urediti standardi kojih se trebaju pridržavati vještaci, ali i sudovi u komunikaciji sa vještacima. Definira se uloga stalnih sudskih vještaka sukladno smjernicama o ulozi stalnih sudskih vještaka u pravosudnim postupcima država članica Vijeća Europe koje je donijela  Europska komisija za učinkovitost pravosuđa (CEPEJ) još u prosincu  2014.g.\nDana 18.09.2025..g. predan je na Ustavni sud RH prijedlog za ocjenu ustavnosti i zakonitosti članka 24.Pravilnika o stalnim sudskim vještacima (NN 38/2014,123/2015, 29/2016, 61/2019, obzirom da  je činjenica da prava i položaj sudskih vještaka nisu regulirani zakonom već jedino podzakonskim propisima, dok različiti zakoni sadrže tek parcijalne odredbe koje se odnose na sudske vještake, ali u bitnome ne uređuju njihov status. Zbog takve djelomične normiranosti, vještaci se nalaze u svojevrsnom vakuumu, osobito imajući u vidu da ih se pojedinim odredbama stavlja u položaj jednakovrijedan sucima, drugima u položaj državnih službenika, a trećima u neku nedefiniranu sui generis kategoriju koja ih u bitnome dovodi u nepovoljan položaj u odnosu prema svim drugim usporedivim strukama (sudskim tumačima,  javnim bilježnicima, odvjetnicima).\n\nVještake se čak  izjednačava sa državnim službenicima sa kojima se ne mogu uspoređivati  budući da se radi o osobama koje imaju trajna radna mjesta i zajamčenu plaću te sve raspoložive resurse u smislu prostorija i sredstava za rad koja osigurava država, za razliku od vještaka koji svoj posao obavljaju „privatno“ te se u smislu čl. 49. Ustava mogu svrstati u poduzetnike, što pak znači da njihova zarada ovisi isključivo o njihovom vlastitom angažmanu i uloženom radu u uvjetima stalne kompeticije i konkurencije, a pri tome im se određuje „nagrada“ prema mišljenju druge, pravne struke koja niti ne može znati koliko treba vremena kojoj od 50 struka i 140 specijalnosti za izradu određenog nalaza i mišljenja. \n\nNevjerojatan je i krajnje neprimjeren je odnos određenog dijela sudaca prema vještacima, koji neovisno o iskazanim troškovima vještačenja i vremenu koje je u isto uloženo, nerijetko sasvim slobodno određuju visinu naknade koja pripada vještacima, a što pridonosi daljnjoj degradaciji njihove djelatnosti. \nNa sudovima već godinama događaju apsurdi da suci unaprijed bez ikakve konzultacije sa vještacima određuju iznos predujma koji trebaju uplatiti stranke. Smjernice CEPEJ su vrlo jasne: po čl.91 i 92 91.i navode sa „prije imenovanja, vještak treba obavijestiti sud i stranke o predvidljivim troškovima stručnog mišljenja. Vještak također treba informirati stranke i sud tijekom postupka procjene ako se prvotna procjena troškova promijeni i ako se troškovi povećaju zato što je procjena postala složenija i skuplja od očekivane. \nMože biti preporučljivo unaprijed upozoriti stranke na očekivane troškove stručnog mišljenja“\nPrijedlogom Pravilnika vrijeđaju se ljudska prava i temeljne slobode zajamčene Ustavom, jer isti u nesuglasju sa Zakonom o obveznim odnosima, te se stalni sudski vještaci generalno, ali i pojedine skupine stalnih sudskih vještaka (umirovljenici, svi vještaci koji nagradu za vještačenje primaju kao „drugi dohodak“) neosnovano stavljaju u nepovoljni položaj."]
[23,"ROBERT SPUDIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da ovaj pravilnik bi donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja.\nMinistarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo) uopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka.\n\nNaročito se ukazuje na manjak vještaka svih struka zbog desetljeća zanemarivanja uloge vještaka svih struka u svim parničnim, kaznenim i upravnim postupcima."]
[24,"DANIJELA HUBLIN","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da ovaj pravilnik bi donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja.\nTakođer mišljenja sam da za  ekonomska vještačenja koja su po obuhvatu dokumentacije najobimnija  treba biti donesen poseban zakon iz razloga jer \"velike\" predmete može vještačiti jedino trgovačko društvo s velikim brojem zaposlenih, a u odnosu na predloženu visinu boda takva društva ne mogu pozitivno poslovati pa se opravdano postavlja pitanje zastoja i poremećaja u sudskim postupcima zbog manjka vještaka.\nMinistarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo) uopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka.\n\nNaročito se ukazuje na manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća zanemarivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim parničnim, kaznenim i upravnim postupcima."]
[25,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Na portalu eSavjetovanja objavljen je Prijedlog Pravilnika o stalnim sudskim vještacima (u nastavku: Prijedlog) kojim se uređuje postupak imenovanja i razrješenja, prava i dužnosti stalnih sudskih vještaka, program i način provedbe stručne obuke te visina nagrade i naknade troškova za rad stalnih sudskih vještaka.\n\nSukladno predmetu uređenja, Prijedlogom se strukovnim komorama u djelokrug rada  dodjeljuju poslovi vezani za program i način provedbe stručne obuke stalnih sudskih vještaka te nadzor u vezi s navedenim provodi Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije.  \n\nO dodjeli poslova u nadležnost strukovnih komora, HKIG je doznao putem eSavjetovanja, što znači da Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije RH nije prethodno obavilo konzultacije s komorama, a prema dostupnim informacijama one nisu provedene ni s Ministarstvom prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine  RH, u čiju djelokrug rada spada upravni nadzor nad zakonitošću rada strukovnih komora vezanih za graditeljstvo i prostorno uređenje.  \n\nHKIG smatra da je ovakvim načinom propisivanja poslova i djelokruga rada, odnosno nadležnosti strukovnih komora te poslova upravnog nadzora nad radom komora, prekršeno načelo  ustavnosti i zakonitosti iz članka 5. stavka 2. Ustava RH zbog prekoračenja ovlasti da se podzakonskim propisima uređuje rad, djelokrug rada komora i nadzor nad radom komora. \n\nObrazloženje\n\nPrijedlogom se strukovnim komorama nalaže sljedeće:\n\n- dužnost provođenja obuke kandidata za stalne sudske vještake; \n- dužnost  dužnost imenovanja mentora za stručnu obuku sudskih vještaka iz reda stalnih sudskih vještaka koji imaju najmanje pet godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja;\n- dužnost da na temelju izvješća mentora o provedenoj stručnoj obuci kandidata u roku od mjesec dana izrade mišljenje u pisanom obliku o uspješnosti obavljene obuke te osposobljenosti kandidata za obavljanje poslova sudskog vještačenja;\n- dužnost da Ministarstvu pravosuđa, uprave i digitalne transformacije podnesu izvješće o programima stručne obuke i godišnjem rasporedu održavanja stručne obuke te\n- dužnost obavješćivanja Ministarstva pravosuđa, uprave i digitalne transformacije o prestanku postojanja valjanog odobrenja za rad (licencije) stalnih sudskih vještaka koji su njihovi članovi.\n\nNeustavnost i nezakonitost Prijedloga ogleda se u sljedećem: \n\nRad strukovnih Komora u prostornom uređenju i gradnji uređen je posebnim zakonima: Zakonom o komori arhitekata i komorama inženjera u graditeljstvu i prostornom uređenju („Narodne novine“, br. 78/15, 114/18 i 110/19) te Zakonom o poslovima i djelatnostima prostornoga uređenja i gradnje („Narodne novine“, br. 78/15, 118/18 i 110/19). \nSukladno njima, komore obavljaju čitav niz poslova državne uprave u u obliku javnih ovlasti, a upravni nadzor nad njihovim vršenjem u skladu sa Zakonom o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave („Narodne novine“, br. ) vrši Ministarstvo prostornog uređenja i gradnje.\nS tim u vezi, Hrvatska komora inženjera građevinarstva u skladu sa Zakonom o komori arhitekata i komorama inženjera u graditeljstvu i prostornom uređenju („Narodne novine“, br. 78/2015, 114/2018 i 110/2019) pored ostalih javnih ovlasti vodi Imenik ovlaštenih inženjera građevinarstva, Imenik inženjera gradilišta građevinske struke te Imenik voditelja radova građevinske struke. Osobe upisane u navedene imenike članovi su Komore i imaju pravo uporabe pečata ovlaštenog inženjera građevinarstva, inženjera gradilišta i voditelja radova kao i kartice sa potpisnim i identifikacijskim certifikatom. \nUpisom u Imenik ovlaštenih inženjera građevinarstva stječe se pravo obavljanja poslova projektiranja i/ili stručnog nadzora građenja.\nUpisom u Imenik inženjera gradilišta stječe se pravo obavljanja poslova vođenja građenja odnosno izvođenja građevinskih i drugih radova kojima se gradi nova građevina, rekonstruira, održava ili uklanja postojeća građevina.\nUpisom u Imenik voditelja radova stječe se pravo vođenja izvođenja građevinskih i drugih radova: pripremnih, zemljanih, konstruktorskih, instalaterskih i završnih te ugradnju građevnih proizvoda, opreme ili postrojenja.\nKomore, među kojima i HKIG, ne raspolažu podacima koji njihovi članovi obavljaju poslove stalnih sudskih vještaka niti ima bilo kakvog zakonskog uporišta da se ti podaci od članova Komore koji obavljaju poslove sudskih vještaka traže. \nKao što naprijed navedeni Zakon o sustavu državne uprave propisuje, javne ovlasti se mogu dodijeliti samo zakonom, što potvrđuje činjenica da je stručno usavršavanje za osobe koje obavljaju stručne poslove prostornog uređenja i gradnje propisano odredbom članka 23. stavak 1. podstavak 14. Zakona o komori arhitekata i komorama inženjera u prostornom uređenju i gradnji kao i člankom 58. Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje. \nPoslovi stručnog usavršavanja stručnih osoba u prostornom uređenju i gradnji detaljnije su razrađeni Pravilnikom o stručnom usavršavanju osoba koje obavljaju poslove prostornog uređenja i gradnje („Narodne novine“, br. 55/20) koji je na temelju izričitog ovlaštenja iz članka 58. stavak 4. Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje u granicama zakonom danih ovlasti donio ministar prostornog uređenja i gradnje.\nHKIG smatra da Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije ne može pravilnikom propisivati javne ovlasti komora niti pravilnikom može utvrđivati stvarnu nadležnost tih poslova kao što ne može pravilnikom ustanovljavati ni upravni nadzor nad provedbom javnih ovlasti, iz razloga što se pravilnikom tek detaljnije razrađuju pojedine odredbe zakona radi njihove primjene, a sve u skladu sa Zakonom o sustavu državne uprave. \nSlijedom toga, HKIG smatra da je suprotno načelu zakonitosti da se sustavna pitanja od važnosti za rad sudskih vještaka uređuju podzakonskim propisom, konkretnom pravilnikom, od strane tijela državne uprave koje prema Zakonu o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave u okviru svojih nadležnosti nema obavljanje poslova vezanih za rad strukovnih komora u području graditeljstva i prostornog uređenja, te navedeno predstavlja prekoračenje ovlasti. \nHKIG je u više navrata podržala i inicijativu Hrvatskog društva stalnih sudskih vještaka i procjenitelja da se u skladu sa europskim zakonodavstvom i praksom stvori kvalitetan zakonodavni okvir i stukovna organizacija koja čuva ugled čast i prava stalnih sudskih vještaka i procjenitelja, promiče, zastupa i usklađuje njihove zajedničke interese te skrbi o tome da stalni sudski vještaci savjesno i u skladu sa zakonom i javnim interesom obavljaju svoje poslove.\nRazlog za donošenje posebnog Zakona o stalnim sudskim vještacima je što bi se na taj način omogućio sustavan pristup u regulaciji ove profesije, nadzor nad radom, te sve ostale pretpostavke za unapređenje struke. Istovremeno sudskim vještacima i procjeniteljima osigurali bi se kvalitetniji normativni i stručni okvir za rad.\nNasuprot tome Zakon o sudovima sa svega šest odredaba uređuje poglavlje o sudskim vještacima,  što u ovo područje unosi visok stupanj pravne neizvjesnosti. Međutim, još veći stupanj pravne neizvjesnosti i kršenje načela zakonitosti ogleda se u činjenici što se sva pitanja koja su se trebala riješiti zakonom nastoje nadomjestiti odredbama predloženog Pravilnika o stalnim sudskim vještacima. \nNapominje se da sredstva koja strukovne komore u prostornom uređenju i gradnji prikupljaju od članarina svojih članova i koje čine godišnji Plan prihoda i rashoda, komore su dužne usmjeriti za izvršavanje poslova i zadaća propisanih zakonima iz područja inženjerskih poslova i djelatnostima u prostornom uređenju i gradnji u skladu s godišnjim programom rada, što znači da i s aspekta financijske neovisnosti, komore ne bi bile u mogućnosti izdvajati sredstva za izvršavanje zadataka određenih Prijedlogom pravilnika.\nSlijedom navedenog obzirom da predloženi Pravilnik sadrži više odredaba koje prelaze okvire koji se mogu regulirati Pravilnikom kao podzakonskim propisom, predlažemo da se sporne odredbe povuku iz procedure (odnosno brišu), a sve u cilju zaštite načela vladavine prava kao najviše vrednote ustavnog poretka, čime će se Prijedlog pravilnika, u skladu s načelom ustavnosti i zakonitosti ograničiti na ona pitanja za koja donositelj akta ima zakonom propisane ovlasti."]
[26,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Ako je namjera zakonodavca bila da, na podlozi starog Pravilnika, izvrši određene promjene u smjeru modernizacije i primjene za 21. stoljeće i ako će pri tome (svjesni da će biti veliki broj primjedbi), uzeti ovih preko 2.000 komentara i sugestija (do kraja eSavjetovanja će možda biti i preko 3.000 primjedbi), konstruktivno ih proučiti i koristiti ih za budući Pravilnik, onda je takva namjera svakako za pohvaliti.\nMeđutim ako je namjera zakonodavca da ovih preko 2.000 primjedbi zanemari i  minimalno preradi predloženi Pravilnik uz opravdanje da je isti već dan na eSavjetovanje i na taj način se provede zadovoljenje forme, onda to ne ide u dobrom smjeru.\nNepoštivanje ovih 2.000 primjedbi i stvaranje novog Pravilnika, bez navedenih primjedbi, neće dovesti do situacije da će vještaci prestati sa radom. \nMeđutim ta situacija imati će konačni rezultat da će se nezadovoljstvo vještaka lagano preliti na njihov budući rad te će to nezadovoljstvo, kroz navedeno, doći lagano do pravosudnih djelatnika sa kojima vještaci intenzivno rade.\nPravosudni djelatnici će, svjesni da su vještaci nezadovoljni, provesti svoje sisteme rada za koje oni iskustveno znaju da su najbolji za sudski proces. Pravosudni djelatnici, svjesni svojih normi koje moraju provesti i svjesni da su im vještaci neophodni, će imati svoje načine rada na zadovoljstvo i vještaka i ostalih sudionika u sporu, a uz ispunjenje zadane sudske norme.\nPrema tome na Ministarstvu je povijesna odgovornost (ovo „povijesna odgovornost“ treba shvatiti ozbiljno jer je zadnji Pravilnik koji se primijenjivao star 28 godina) da stvori zakonodavni akt koji će ići u smjeru poboljšanja rada i u praksi se intenzivno primijenjivati, a ove primjedbe mogu itekako pomoći u smjeru da se navedeno ostvari.\nOve primjede su u stvari presjek mišljenja vještaka raznih struka. Iz njih se može puno naučiti i nije potreban nikakav dnevnik rada da bi se vidjelo kako i što vještaci rade. Navedene primjedbe su proizašle iz dugogodišnjeg iskustva vještaka i prikazuje ne samo prikaz dosadašnjeg rada vještaka nego i situaciju u pravosuđu i to, ne iz administrativne pozicije, nego direktno sa terena i iz struke."]
[27,"DANIJELA PODBOJEC","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da predloženi Pravilnik ne rješava postojeće probleme u sustavu vještačenja zbog čega je nužno donijeti poseban Zakon - rješenje primijenjeno u većini zemalja članica EU"]
[28,"JASMINA FUKS","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da ovaj pravilnik bi donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja.\nTakođer mišljenja sam da za  ekonomska vještačenja koja su po obuhvatu dokumentacije najobimnija  treba biti donesen poseban zakon iz razloga jer \"velike\" predmete može vještačiti jedino trgovačko društvo s velikim brojem zaposlenih, a u odnosu na predloženu visinu boda takva društva ne mogu pozitivno poslovati pa se opravdano postavlja pitanje zastoja i poremećaja u sudskim postupcima zbog manjka vještaka.\nMinistarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo) uopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka.\n\nNaročito se ukazuje na manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća zanemarivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim parničnim, kaznenim i upravnim postupcima."]
[29,"BORISLAV ČORLUKA","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Mišljenja sam kako bi se pitanja vezana za poziciju stalnih sudskih vještaka i procjenitelja u svim segmentima trebala riješiti donošenjem odgovarajućeg zakonskog okvira i definiranja statusa vještaka i procjenitelja kao normirane profesije, gdje bi se na jasan način odredili: uvjeti za stjecanje statusa vještaka/procjenitelja, način obuke i licenciranja vještaka/procjenitelja, specificiranja prava i obveza vještaka/procjenitelja, stalnog stručnog usavršavanja, osiguranja od odgovornosti i nadzora nad radom vještaka/procjenitelja, te u okviru istog i odgovarajuće visine naknade za obavljeno vještačenje/procjenu ovisno o opsegu i vrijednosti, kao i rokove plaćanja obavljenih vještačenja/procjena."]
[30,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Nije problem u vrijednosti boda nego koliko se vrednuje pojedina radnja. Po mom mišljenju vrijednost boda može i biti 0,40 EUR samo, koliko bodova se vrednuje pojedino vještačenje i pojedina radnja, to tek treba uskladiti. Isto tako vrednovanje od 35 bodova po satu je preuzeto iz bivšeg Pravilnika iz 2008. godine pa se tu opet vraća na staro. Treba, prema uzoru na odvjetnike, više vještačkih radnji vrednovati, jer da bi se neko vještačenje realiziralo treba dosta aktivnosti koje Pravilnik ne spominje. Prema Pravilniku ispada da vještak samo sjedne i napravi nalaz što, svakako, nije tako. \nIsto tako uopće se ne spominje proučavanje sudskog spisa (u toku vještačenja i prije rasprave) i ostale tehničke dokumentacije (vrednovanje po satu), a to je bitna komponenta  vještačenja. \nIsto tako treba vrednovati i odgovaranje na odvjetničke podneske. Na tome odvjetnici najviše skupljaju bodove, a vještaci besplatno odgovaraju. Za odgovaranje na podneske mora se ponovno proučiti kompletna dokumentacija i često puta i sudski spis. Sve to iziskuje dodatne sate na postojeće vještačenje. \nNema ograničenja u broju podnesaka. \nJa sam u jednom predmetu odgovorio po 10 puta kada god se prohtjelo stranci ili punomoćniku da nešto predloži i uputi na sud.  \nProučavanje dokumentacije možda nebi bilo potrebno da su podnesci ili rasprava odmah nakon izrade nalaza i mišljenja. Međutim, u praksi, zna proći i po godina i godina i pol od izrade nalaza do prvih očitovanja. Tako da se mora opet sve iznova proučiti da bi se učinkovito i ispravno odgovorilo na primjedbe.\nTo se može bolje regulirati na način da se odgovaranje na podneske plati unaprijed u sklopu nalaza i mišljenja kao normalna radnja koja se dodatno vrednuje. \nOpćenito vrednovanje po satu, je kontraproduktivno i ne oslikava pravu situaciju. Ako bolji i iskusniji vještak treba 2 sata za neku radnju, a lošiji i neiskusniji vještak treba 4 sata za neku radnju onda ovakav predloženi način znači da treba lošijeg vještaka više platiti jer je odradio više sati.\n Isto tako treba regulirati izradu dopune nalaza i mišljenja. Često puta dopuna nalaza i mišljenja je sasvim novo vještačenje. Neki suci smatraju da se dopuna ne plaća, a neki suci smatraju da se dopuna plaća. \nUglavnom neregulirano područje.  \nIsto tako nije jasno dali je izlazak vještak na raspravu plaćen ili nije. Neki suci smatraju da je vještak već plaćen i da je njegova dužnost da bez naknade prisustvuje raspravi dok neki suci smatraju da se vještak ipak treba platiti za raspravu.\nZa izradu pisanog nalaza i mišljenja (ovisno o složenosti vještačenja) predlaže se od 400 bodova do xx bodova. Ovo xx znači da nema gornjeg ograničenja za maksimalno vještačenje. Treba sucu obrazložiti što će se raditi i na koji način i predložiti broj bodova za sve navedeno. \nTreba ukinuti izraz „predujam“. \nNa taj način se asocira da vještak dobiva samo dio vrijednosti, a onda drugi dio dobiva kasnije. Ja sam se često puta dosta načekao i potrošio vremena da dobijem drugi dio. Kada stranka dobije vještačenje teško se odlučuje za plaćanje drugog dijela jer je već dobila vještačenje. Isto tako stranka razmišlja dali je nalaz pogodan za njega. Ako nije onda se teško odlučuje za naknadno plaćanje vještaka. \nMislim da bi trebalo regulirati da sudac pozove vještaka da isti prouči spis i da odredi koja bi to cijena bila i onda se nebi nikakav predujam koristio nego bi to bila ukupna i konačna cifra za vještačenje. Taj sistem je najučinkovitiji i najbrži i naročito bi se trebao primijenjivati kod specifičnih i neuobičajnih vještačenja. \nIsto tako plaćanje u sudskim procesima ide na način u odnosu sudac – odvjetnik – vještak na kraju. Sudac, u dogovoru sa vještakom, odredi cijenu vještačenja. Napiše Rješenje koje preuzima odvjetnik stranke i (često u dogovoru sa strankom) ako zaključi da je iznos za vještaka prevelik žali sa na iznos za vještačenje. \nNa to se vještak mora očitovati i često dođe do višeg suda koji odlučuje dali je vještak zatražio preveliku naknadu. Znači da su odvjetnici ti koji indirektno odlučuju dali je vještaku prevelika neka naknada jer su oni ti koji zastupaju stranku i javljaju stranci koliko je vještak zatražio.  \nPo pitanju cjenika vještačkih usluga najvažnija je „percepcija vještačke cijene“. Percepcija cijene se ne propisuje ona već postoji odavno u sudskoj praksi. Većina sudaca smatra da se vještak treba kretati oko 500 EUR što onda nije prevelik iznos i neće se nitko buniti. Ja sam analizirao svoje račune od prije dvadesetak godina isto se kreću oko 500 – 700 EUR. Znači stanje se nije ništa promjenilo što je katastrofa sa cijenama.\n Čitava RH se bori da svoja primanja uskladi sa rastom troškova i benzina i ostalih, u životu, neophodnih troškova. Svi ekonomisti RH razmišljaju kako uskladiti rast primanja sa povećanjem troškova i još ništa nisu smislili.\n Nije problem u vrijednosti boda nego u broju bodova koja se mora adekvatno odrediti za sve radnje koje se koriste u vještačenju.  \nOvdje je očito nerazumjevanje tehnologije rada vještaka. Vještaci smatraju da se treba povećati vrijednost boda, a Ministarstvo smatra da su limitirani sa sredstvima jer se vještaci financiraju iz proračuna. \nJa 30 godina radim i napravio sam samo 3 vještačenja iz proračuna. Znači da se 99,9% vještačenja financira direktno od stranaka u sudskim sporovima. \n Isto tako u trenutku ovog pisanja već ima oko 2.000 primjedbi. To je rezultat toga što se nije konzultirala struka prije sastavljanja ovog pravilnika nego se prepustilo administrativnom uređivanju ove problematike. \nPredlažu se slijedeće radnje koje je potrebno bodovati: izrada skica na očevidu, fotografiranje, proučavanje sudskog spisa, ishođenje i proučavanje ostale tehničke dokumentacije, korespodencija sa punomoćnicima i tehničkim kontakt osobama, tehnički razgovor sa kontakt osobama, ishođenje Izvadka potrebnog za procjenu u graditeljskom vještačenju, pregled uporednih nekretnina dobivenih iz Izvadka, prethodna vještačka priprema kod izlaska na raspravu, očitovanja na podneske punomoćnika stranaka, savjetovanje nadležnog suda u postupku vještačenja, ostali nespecificirani troškovi koji se mogu pojaviti prilikom izrade nalaza i mišljenja\nU postupku sudskog spora pojavljuju se momenti kada sud traži od vještaka stručni savjet povezan sa vještačkom strukom za koje sud nema adekvatna znanja da bi mogao adekvatno postaviti zadataka za vještaka ili utvrditi neku činjenicu koja je važna za sudski spor, a tiče se stručnih znanja. Tada se pojavljuje vještak u savjetodavnoj ulozi koju onda treba adekvatno bodovno tretirati i platiti.\nIsto tako treba vrednovati bodovno dopunu vještačenja. Odvjetnici koriste tu sintagmu „dopuna vještačenja“ da bi kroz taj naziv provukli dodatne zadatke za vještaka, a u okviru postojeće cijena za izradu osnovnog nalaza i mišljenja. Na taj način odvjetnik sugerira sudu da je dopuna sastavni dio postojećeg nalaza pa se traži u stvari izrada novog nalaza, sada pod formom „dopune“. Dopuna vještačenja u praksi ne postoji. Svaka dopuna vještačenja je u stvari novo vještačenje i isto se treba tako tretirati i adekvatno bodovno tretirati i platiti.\n Riječ nagrada je arhaična riječ koja je zastarjela i preuzeta je iz bivših vremena. Prema Chat GPT-u imamo za nagradu slijedeće: \nRiječ “nagrada” znači nešto što se daje kao priznanje ili zahvalnost za postignuće, trud ili uspjeh.\nTo može biti:\nmaterijalna nagrada – novac, poklon, medalja\nnematerijalna nagrada – pohvala, priznanje, diploma, titula\nsimbolična nagrada – status, čast, privilegija\nPrema tome je vidljivo da pod formom nagrade stranka i sudac mogu vještaku uručiti pehar ili pohvalu jer i navedeno spada u pojmove nagrada.\nU tekstu:\nKada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju specijalizirane  ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku.\nTreba dodati i pravne osobe da tekst sada glasi:\nKada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju specijalizirane ustanove, pravne osobe registrirane za poslove vještačenja i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku.\nRadi boljeg uvida u opseg i dinamiku rada stalnih sudskih vještaka, ali i iznos isplaćenih nagrada i naknada troškova uvodi se obveza stalnih sudskih vještaka da vode dnevnike vještačenja kao posebne elektroničke evidencije koje se na godišnjoj bazi dostavljaju Ministarstvu.\nMinistarstvo navodi kako bi, radi boljeg uvida u opseg i dinamiku rada stalnih sudskih vještaka, trebalo ispunjavati dnevnike rada. Treba reći da je u dva savjetovanja i to 2022. godine upućeno 865 primjedbi dok je sada 2025. godine blizu 2.000 primjedbi. A do kraja eSavjetovanja se može očekivati i preko 2.000 primjedbi. Može se smatrati da je to rekord jer niti na jedan Pravilnik do sada nije upućen toliki broj primjedbi i to vještaka-stručnjaka raznih stručnih profila direktno iz prakse. \nMinistarstvo navodi kako bi, radi boljeg uvida u opseg i dinamiku rada stalnih sudskih vještaka, trebalo ispunjavati dnevnike rada. Ako se uzme ovoliki broj primjedbi i ako se iste pažljivo isčitaju i prouče Ministarstvo će iz njih moći isčitati ukupni opseg i uvid u stvarnu dinamiku rada što je važnije od ispunjavanja bilo kojeg oblika vještačkog dnevnika rada. \nTreba reći da je u prvom eSavjetovanju 2022. godine upućeno ukupno 865 primjedbi dok je sada 2025. godine već preko 1300 primjedbi. A do kraja eSavjetovanja se može očekivati i preko 2.000 primjedbi. Primjećeno je da je iz prvog eSavjetovanja prihvaćeno samo oko 5% primjedbi što je zanemariv broj. To znači da je prihvaćeno samo oko 43 komentara. Ako se u ovom eSavjetovanju ostvari broj od oko 2.000 primjedbi i ako se poveća broj prihvaćenih primjedbi na 10% (što bi se trebalo očekivati) to bi bilo 200 prihvaćenih komentara što bi uvelike povećalo vrijednost i učinkovitost novog Pravilnika.\nPredlaže se povećanje nagrade vještaku za 50% ako se isplaćuje iz državnog proračuna.\nObjašnjenje:\nOd 1998. godine postoji u postojećem Pravilniku odredba o umanjenju nagrade za 20% ako se isplaćuje iz državnog proračuna. U ovih proteklih 27 godina je načinjena nemjerljiva šteta vještacima oduzimanjem od njihovog troškovnika još dodatnih 20%. S obzirom na učinjenu štetu predlaže se uvećanje za 50%, ako se nagrada isplaćuje iz državnog proračuna, kako bi se i što prije barem donekle umanjila pričinjena financijska šteta   \nStavak 2. članka 29. je kontradiktoran. Predstavke na rad vještaka su dozvoljene. A zatim predstavke na rad vještaka (rad vještaka je, između ostalog, izrada nalaza i mišljenja) nisu dozvoljene. Nije jasno koji to onda rad vještaka na koji su predstavke dozvoljene. Dali je to ponašanje kod rada ili nesavjesnost rada ili kašnjenje u radu. Navedeno treba precizirati kako se predstavke nebi tumačile subjektivno prema razmišljanju i osjećaju i potrebama i nezadovoljstvu svakog od žalitelja.\nStrukovna komora vještaka ne postoji. Strukovna komora pojedinih struka nema veze sa radom vještaka, a pogotovo da bi ista obavještavala Ministarstvo o radu vještaka.\nPostoje vještaci koji nisu članovi niti jedne udruge, a normalno rade svoj posao. Ministarstvo nije definiralo na koji način se onda treba pratiti njihov rad, a nisu članovi niti jedne udruge jer članstvo u udruzi nije ničim obvezno.   \nPrema Rječniku hrvatskog jezika (grupa autora - izdanje Leksikografski zavod Miroslav Krleža) za riječ „nagrada“ navodi da je to „priznanje za rad (kao prvo) i novčana naknada (kao drugo)“. To znači da riječ „nagrada“ ima dvojako značenje. Prema istom Rječniku riječ „naknada“ ima samo novčano značenje, a to je „novčani iznos koji se daje za iskorišteni rad ili uslugu“. Prema tome je vidljivo da riječ „naknada“ ima pravilniji i gramatički smisleniji naziv.\nU članku se navodi ..... naknada troškova prijevoza priznaje se za korištenje osobnog vozila prema propisima koji se odnose na pravosudne dužnosnike. \nKomentar:\nPravosudni dužnosnici, sa kojima vještaci surađuju, su isključivo suci i sutkinje kao i suradnici i suradnice, koji obavljaju poslove u odgovarajućoj sudskoj referadi. Kada se obavlja očevid, ti pravosudni dužnosnici sa kojima vještak surađuje, nemaju troškove prijevoza jer ih prevozi vještak o svom trošku. Prevozi ih na način da mora doći po njih (ta sintagma „mora“ nije nigdje propisana, ali je oblik običajnog prava) i ponovno ih nakon očevida vratiti na sud. To prevoženje pravosudnih dužnosnika se odvija bez obzira na udaljenost mjesta očevida i mjesta suda. \nPostoje slučajevi (u Zagrebačkoj županiji) da se udaljenost prijevoza protegne na ukupno preko 300 km. U slijedećem rasponu: ured vještaka – prvi puta mjesto suda – mjesto očevida – drugi put mjesto suda – ponovno ured vještaka. Na taj način sintagma „korištenje vozila pravosudnih dužnosnika“ nije pravilna jer ti pravosudni dužnosnici, sa kojima vještak surađuje, koriste vozilo vještaka      \nU članku se navodi da troškovi iz stavka 1. ovog članka stalnim sudskim vještacima priznaju se u visini prijevoznih troškova sredstvima organiziranog javnog prijevoza za putovanje obavljeno najkraćim putem i najekonomičnijim prijevoznim sredstvom.\nKomentar:\nPravosudni dužnosnici, sa kojima vještaci surađuju, su isključivo suci i sutkinje kao i suradnici i suradnice, koji obavljaju poslove u odgovarajućoj sudskoj referadi. Kada se obavlja očevid, ti pravosudni dužnosnici sa kojima vještak surađuje, nemaju troškove prijevoza jer ih prevozi vještak o svom trošku. \nPrevozi ih na način da mora doći po njih (ta sintagma „mora“ nije nigdje propisana, ali je oblik običajnog prava) i ponovno ih nakon očevida vratiti na sud. To prevoženje pravosudnih dužnosnika se odvija bez obzira na udaljenost mjesta očevida i mjesta suda. Postoje slučajevi (u Zagrebačkoj županiji) da se udaljenost prijevoza protegne na preko 300 km. U slijedećem rasponu: ured vještaka – prvi puta mjesto suda – mjesto očevida – drugi put mjesto suda – ponovno ured vještaka. U tom vještačkom prevoženju često postoje slučajevi da je još troje putnika sa vještakom i to: sudac ili sutkinja, suradnik ili suradnica, sudski savjetnik ili savjetnica. \nDali se pod troškom „organiziranog javnog prijevoza“ onda smatra prevoženje dodatno još troje osoba. Kod potrošnje goriva nije svejedno dali se prevozi 300 km jedna ili četiri osobe. \nIli da se trošak „organiziranog javnog prijevoza“ može smatrati 4 putne karte do slijedećih mjesta: ured vještaka – prvi puta mjesto suda – mjesto očevida – drugi put mjesto suda – ponovno ured vještaka     \nPrema ZPP-u vještak ima pravo razgledati mjesto očevida više puta odnosno onoliko puta koliko mu je potrebno radi izrade nalaza i mišljenja. To znači da onaj pravilnikom predviđeni „jedan očevid“ nije dovoljan. \nTo suci i sutkinje na terenu znaju i u svoje zapisnike i rješenja uvrštavaju naknadnu dozvolu vještaku za višekratno ragledavanje mjesta očevida. Takav slučaj se događa vrlo često kod graditeljskog vještačenja gdje zbog veličine objekta, mjera, količina i drugih specifičnosti nije moguće objekt sagledati u jednom pregledu. \nProblem je što stranke ne dostavljaju sve dokumente vještaku na vrijeme. Nakon dostave naknadnih tehničkih dokumenata vještak treba još više puta pregledati objekt vještačenja. Za takve slučajeve onda troškovi prijevoza se trebaju podvesti kroz „višekratne vještačke očevide“ i sa tim u svezi i adekvatno nagraditi i definirati dodatne troškove prijevoza."]
[31,"SNJEŽANA ASIĆ RAOS","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Riječ nagrada  - zamijeniti sa \" NAKNADA\""]
[32,"DANICA SMOJVER","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Ovaj pravilnik bi donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon kao što ima većina članica EU, koji bi na jasan način definiralo prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja."]
[33,"MIRJANA KOS","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","MIšljenja sam kako bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja. Sudski vještaci ključni su za pružanje objektivnih, stručnih mišljenja sucima, koji nemaju specijalizirano znanje za samostalno tumačenje složenih dokaza. Oni su neophodni za pravedno i učinkovito provođenje pravde"]
[34,"MIRJANA KOS","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Predloženi Pravilnik definitivno ne razumije ulogu i vrijednost sudskih vještaka u pravosudsnim postupcima. Nastavlja se dugogodišnje sustavno zanemarivanja profesije stalnih sudskih vještaka, što je, između ostaloga, rezultiralo velikim odljevom kadra, što posljedično utjecče na sudske postupke (na kvalitetu, pravovremenost, neovisnost i nepristranost). Naknada za rad vještaka ne može ovisiti o rezultatima procjene suda.\nPredložena vrijednost boda iz članka 15. stavka 3. u iznosu od 0,40 EUR predstavlja povećanje od svega 48% u odnosu na vrijednost utvrđenu 1998. godine, dok su se u istom razdoblju ključni dohodovni pokazatelji povećali višestruko. Minimalna plaća porasla je za približno 477%, a prosječna neto plaća za oko 358%. Ovakav nesrazmjer jasno pokazuje da predloženi iznos od 0,40 EUR ne prati stvarne ekonomske trendove i ne osigurava primjereno, pravedno ni održivo vrednovanje visokostručnog rada sudskih vještaka."]
[35,"DANICA SMOJVER","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Obzirom da su ekonomska vještačenja trebalo bi donijeti poseban zakon iz razloga budući da \"veće\" predmete može vještačiti jedino trgovačko društvo, a u odnosu na predloženu visinu boda takva društva ne mogu pozitivno poslovati pa se opravdano postavlja pitanje zastoja i poremećaja u sudskim postupcima zbog manjka vještaka."]
[36,"JASENKA BUBIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Pravilnik bi trebao osigurati nedvojbenost u pogledu svih aktivnosti koje su predmet Pravilnika, dakle izbjeći dodatne nejasnoće u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja.\nMinistarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo) uopće nije uzelo u obzir kako je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka, posebice se ukazuje na manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća zanemarivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim postupcima parničnim, kaznenim i upravnim."]
[37,"LANA HUZJAK","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Predložena vrijednost boda iz članka 15. stavka 3. u iznosu od 0,40 EUR predstavlja povećanje od svega 48% u odnosu na vrijednost utvrđenu 1998. godine, dok su se u istom razdoblju ključni dohodovni pokazatelji povećali višestruko. Minimalna plaća porasla je za približno 477%, a prosječna neto plaća za oko 358%. Ovakav nesrazmjer jasno pokazuje da predloženi iznos od 0,40 EUR ne prati stvarne ekonomske trendove i ne osigurava primjereno, pravedno ni održivo vrednovanje visokostručnog rada sudskih vještaka."]
[38,"SENKA ĐINĐIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Predmetni prijedlog Pravilnika nastavlja dugogodišnju tradiciju sustavnog zanemarivanja profesije stalnih sudskih vještaka, što je, između ostaloga, rezultiralo velikim odljevom kadra te u nekim dijelovima Republike Hrvatske već postoje deficiti koji počinju utjecati na sudske postupke (na pravovremenost, neovisnost i nepristranost). Predlagatelj očito o tom problemu ne vodi nikakva računa, a s druge strane, prihvaćanjem ovakvog prijedloga Pravilnika će se dodatno urušiti fond stalnih sudskih vještaka. čime se dovodi u pitanje funkcioniranje jednog od tri temeljna stupa demokracije u Republici Hrvatskoj."]
[39,"DARKO MIČETIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Predloženi Pravilnik ukazuje kako Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije, a kao nadležno za imenovanje i razrješenje stalnih sudskih vještaka NE RAZUMIJE koja je uloga i vrijednost stalnih sudskih vještaka u pravosudnim postupcima, te kao cilj predloženog pravilnika proizlazi narušavanje učinkovitosti sudova i drugih pravosudnih tijela.\n\nBez prevelikog objašnjavanja jasno je kako se u suvremenom okruženju bez kvalitetnih stručnjaka iz bilo kojeg područaja vještačenja ne mogu izvoditi dokazi, te se isti konkretno determinirati te posljedično donositi pravovremene i kvalitetne pravosudne odluke. Sudski vještaci ključni su za pružanje objektivnih, tehničkih mišljenja sucima, koji nemaju specijalizirano znanje za samostalno tumačenje složenih dokaza. Oni su neophodni za pravedno i učinkovito provođenje pravde u modernom, složenom svijetu, jer njihova stručnost u područjima poput znanosti, financija, građevine, geodezije, prometa i medicine pomaže u razjašnjavanju tehničkih činjenica i osigurava točnu primjenu zakona.\nNaime, životno je jasno, stručnjak koji u tržišnim uvjetima za svoje znanje i specijalizaciju, odnosno za svoj rad ostvaruje primjerenu naknadu, neće se upuštati u trošenje svog vremena i dodanu edukaciju za rad na poslovima koji mu donose višestruko niže naknade od tržišnih, odnosno neće se upuštati u one poslove zbog kojih trpi izgubljenu dobit (zaradu). Nadalje, dugotrajnost u čekanju isplate, odnosno donošenja rješenja i pravomoćnosti rješenja o trošku vještaka dodatno opterećuje vještake, jer npr. ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba ona mora platiti pdv iako će račun možda biti plaćen za 1 ili 2 god. ovisno o ažurnosti suca i dugotrajnosti postupka.\nPrethodno navedeno potvrđuje i činjenica kako u protekloj godini cca 400 vještaka nije obnovilo imenovanje, a što jasno ukazuje kako trend degradacije u području vještačenja već postoji pa uistinu nije jasna politika kojom se takav trend, a na štetu kvalitete i učinkovitosti pravosudnog sudstava RH podržava, umjesto da se isti pokuša zaustaviti/preokrenuti.\nNaknada za rad vještaka ne može ovisiti o rezultatima procjene suda i o spornom iznosu, tj. vrijednosti spora. Opća načela neutralnosti i objektivnosti vještaka mogu se poštivati samo na ovaj način, a obzirom da vještaci koriste sve dostupne tehnologije kako bi sudu dostavili nalaz i mišljenje za zadaću koju su od suda dobili."]
[40,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Predlaže se povećanje nagrade vještaku za 50% ako se isplaćuje iz državnog proračuna.\nObjašnjenje:\nOd 1998. godine postoji u postojećem Pravilniku odredba o umanjenju nagrade za 20% ako se isplaćuje iz državnog proračuna. U ovih proteklih 27 godina je načinjena nemjerljiva šteta vještacima oduzimanjem od njihovog troškovnika još dodatnih 20%. S obzirom na učinjenu štetu predlaže se uvećanje za 50%, ako se nagrada isplaćuje iz državnog proračuna, kako bi se i što prije barem donekle umanjila pričinjena financijska šteta"]
[41,"LEDA RUČEVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Sudski vještaci ključni su za pružanje objektivnih, tehničkih mišljenja sucima, koji nemaju specijalizirano znanje za samostalno tumačenje složenih dokaza. Oni su neophodni za pravedno i učinkovito provođenje pravde u modernom, složenom svijetu, jer njihova stručnost u područjima poput znanosti, financija, tehnologije, prometa i medicine pomaže u razjašnjavanju tehničkih činjenica i osigurava točnu primjenu zakona.\n\nRad vještaka mora biti razumno i adekvatno nagrađen kako bi se izbjegao rizik da vještak bude u iskušenju da naruši svoju neovisnost. Međutim, ne bi trebao postojati zakonski zahtjev u pogledu visine naknade za rad vještaka. Ako sud imenuje vještaka, preporuča se raspon naknada, a s obzirom na složenost i stupanj težine predmeta vještačenja, čak i s obzirom na sud na kojem se vodi postupak.\n\nTakođer, naknada za rad vještaka ne može ovisiti o rezultatima procjene i o spornom iznosu, tj. vrijednosti spora. Opća načela neutralnosti i objektivnosti vještaka mogu se poštivati samo na ovaj način."]
[42,"LUCIJA IVANČIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da bi ovaj pravilnik donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja.\nTakođer mišljenja sam da za  ekonomska vještačenja koja su po obuhvatu dokumentacije najobimnija  treba biti donesen poseban zakon iz razloga jer \"velike\" predmete može vještačiti jedino trgovačko društvo s velikim brojem zaposlenih, a u odnosu na predloženu visinu boda takva društva ne mogu pozitivno poslovati pa se opravdano postavlja pitanje zastoja i poremećaja u sudskim postupcima zbog manjka vještaka.\nMinistarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo) uopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka.\n\nNaročito se ukazuje na manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća zanemarivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim parničnim, kaznenim i upravnim postupcima."]
[43,"PETAR ERAKOVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Sudski vještaci ključni su za pružanje objektivnih, tehničkih mišljenja sucima, koji nemaju specijalizirano znanje za samostalno tumačenje složenih dokaza. Oni su neophodni za pravedno i učinkovito provođenje pravde u modernom, složenom svijetu, jer njihova stručnost u područjima poput znanosti, financija, tehnologije, prometa i medicine pomaže u razjašnjavanju tehničkih činjenica i osigurava točnu primjenu zakona.\n\nRad vještaka mora biti razumno i adekvatno nagrađen kako bi se izbjegao rizik da vještak bude u iskušenju da naruši svoju neovisnost. Međutim, ne bi trebao postojati zakonski zahtjev u pogledu visine naknade za rad vještaka. Ako sud imenuje vještaka, preporuča se raspon naknada, a s obzirom na složenost i stupanj težine predmeta vještačenja, čak i s obzirom na sud na kojem se vodi postupak.\n\nTakođer, naknada za rad vještaka ne može ovisiti o rezultatima procjene i o spornom iznosu, tj. vrijednosti spora. Opća načela neutralnosti i objektivnosti vještaka mogu se poštivati samo na ovaj način."]
[44,"PETAR ERAKOVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Predloženi Pravilnik ukazuje kako Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije, a kao nadležno za imenovanje i razrješenje stalnih sudskih vještaka ne razumije koja je uloga stalnih sudskih vještaka u pravosudnim postupcima, te kao cilj predloženog pravilnika proizlazi narušavanje učinkovitosti sudova i drugih pravosudnih tijela.\n\nBez prevelikog objašnjavanja jasno je kako se u suvremenom okruženju bez kvalitetnih stručnjaka iz bilo kojeg područaja vještačenja ne mogu izvoditi dokazi, te posljedično donositi pravovremene i kvalitetne pravosudne odluke.\n\nNaime, životno je jasno, stručnjak koji u tržišnim uvjetima za svoje znanje i specijalizaciju, odnosno za svoj rad ostvaruje primjerenu naknadu, neće se upuštati u trošenje svog vremena i dodanu edukaciju za rad na poslovima koji mu donose višestruko niže naknade od tržišnih, odnosno neće se upuštati u one poslove zbog kojih trpi izgubljenu dobit (zaradu).\n\nPrethodno navedeno potvrđuje i činjenica kako u protekloj godini cca 400 vještaka nije obnovilo imenovanje, a što jasno ukazuje kako trend degradacije u području vještačenja već postoji pa uistinu nije jasna politika kojom se takav trend, a na štetu kvalitete i učinkovitosti pravosudnog sudstava RH podržava, umjesto da se isti pokuša zaustaviti/preokrenuti."]
[45,"LEDA RUČEVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da predloženi Pravilnik ne rješava postojeće probleme u sustavu vještačenja zbog čega je potrebno donijeti poseban Zakon - rješenje primijenjeno u većini zemalja članica EU. Sama činjenica da u protekloj godini oko 400 vještaka nije obnovilo licence ukazuje na nerazumijevanje i obezvrijeđivanje uloge vještaka u postojećem sustavu."]
[46,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Predloženi Pravilnik ukazuje kako Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije, a kao nadležno za imenovanje i razrješenje stalnih sudskih vještaka ne razumije koja je uloga stalnih sudskih vještaka u pravosudnim postupcima, te kao cilj predloženog pravilnika proizlazi narušavanje učinkovitosti sudova i drugih pravosudnih tijela.\n\nBez prevelikog objašnjavanja jasno je kako se u suvremenom okruženju bez kvalitetnih stručnjaka iz bilo kojeg područaja vještačenja ne mogu izvoditi dokazi, te posljedično donositi pravovremene i kvalitetne pravosudne odluke.\n\nNaime, životno je jasno, stručnjak koji u tržišnim uvjetima za svoje znanje i specijalizaciju, odnosno za svoj rad ostvaruje primjerenu naknadu, neće se upuštati u trošenje svog vremena i dodanu edukaciju za rad na poslovima koji mu donose višestruko niže naknade od tržišnih, odnosno neće se upuštati u one poslove zbog kojih trpi izgubljenu dobit (zaradu).\n\nPrethodno navedeno potvrđuje i činjenica kako u protekloj godini cca 400 vještaka nije obnovilo imenovanje, a što jasno ukazuje kako trend degradacije u području vještačenja već postoji pa uistinu nije jasna politika kojom se takav trend, a na štetu kvalitete i učinkovitosti pravosudnog sudstava RH podržava, umjesto da se isti pokuša zaustaviti/preokrenuti."]
[47,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Sudski vještaci ključni su za pružanje objektivnih, tehničkih mišljenja sucima, koji nemaju specijalizirano znanje za samostalno tumačenje složenih dokaza. Oni su neophodni za pravedno i učinkovito provođenje pravde u modernom, složenom svijetu, jer njihova stručnost u područjima poput znanosti, financija, tehnologije, prometa i medicine pomaže u razjašnjavanju tehničkih činjenica i osigurava točnu primjenu zakona.\n\nRad vještaka mora biti razumno i adekvatno nagrađen kako bi se izbjegao rizik da vještak bude u iskušenju da naruši svoju neovisnost. Međutim, ne bi trebao postojati zakonski zahtjev u pogledu visine naknade za rad vještaka. Ako sud imenuje vještaka, preporuča se raspon naknada, a s obzirom na složenost i stupanj težine predmeta vještačenja, čak i s obzirom na sud na kojem se vodi postupak.\n\nTakođer, naknada za rad vještaka ne može ovisiti o rezultatima procjene i o spornom iznosu, tj. vrijednosti spora. Opća načela neutralnosti i objektivnosti vještaka mogu se poštivati samo na ovaj način."]
[48,"JASMINKA PJEVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Predloženi Pravilnik ukazuje kako Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije, a kao nadležno za imenovanje i razrješenje stalnih sudskih vještaka ne razumije koja je uloga stalnih sudskih vještaka u pravosudnim postupcima, te kao cilj predloženog pravilnika proizlazi narušavanje učinkovitosti sudova i drugih pravosudnih tijela.  \n\nBez prevelikog objašnjavanja jasno je kako se u suvremenom okruženju bez kvalitetnih stručnjaka iz bilo kojeg područaja vještačenja ne mogu izvoditi dokazi, te posljedično donositi pravovremene i kvalitetne pravosudne odluke. \n\nNaime, životno je jasno, stručnjak koji u tržišnim uvjetima za svoje znanje i specijalizaciju, odnosno za svoj rad ostvaruje primjerenu naknadu, neće se upuštati u trošenje svog vremena i dodanu edukaciju za rad na poslovima koji mu donose višestruko niže naknade od tržišnih, odnosno neće se upuštati u one poslove zbog kojih trpi izgubljenu dobit (zaradu).\n\nPrethodno navedeno potvrđuje i činjenica kako u protekloj godini cca 400 vještaka nije obnovilo imenovanje, a što jasno ukazuje kako trend degradacije u području vještačenja već postoji pa uistinu nije jasna politika kojom se takav trend, a na štetu kvalitete i učinkovitosti  pravosudnog sudstava RH podržava, umjesto da se isti pokuša zaustaviti/preokrenuti."]
[49,"JASMINKA PJEVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Sudski vještaci ključni su za pružanje objektivnih, tehničkih mišljenja sucima, koji nemaju specijalizirano znanje za samostalno tumačenje složenih dokaza. Oni su neophodni za pravedno i učinkovito provođenje pravde u modernom, složenom svijetu, jer njihova stručnost u područjima poput znanosti, financija, tehnologije, prometa i medicine pomaže u razjašnjavanju tehničkih činjenica i osigurava točnu primjenu zakona.\n\nRad vještaka mora biti razumno i adekvatno nagrađen kako bi se izbjegao rizik da vještak bude u iskušenju da naruši svoju neovisnost. Međutim, ne bi trebao postojati zakonski zahtjev u pogledu visine naknade za rad vještaka. Ako sud imenuje vještaka, preporuča se raspon naknada, a s obzirom na složenost i stupanj težine predmeta vještačenja, čak i s obzirom na sud na kojem se vodi postupak.\n\nTakođer, naknada za rad vještaka ne može ovisiti o rezultatima procjene i o spornom iznosu, tj. vrijednosti spora. Opća načela neutralnosti i objektivnosti vještaka mogu se poštivati samo na ovaj način."]
[50,"RANKO GAVRILOVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Već sama činjenica da je u prošlom savjetovanju pred par godina bilo preko 850 primjedbi na tada predloženi prijedlog Pravilnika, da bi rezultat bio da  predlagač faktički nije dao odgovor niti na jedan komentar, a sada, 12 dana prije kraja roka, već imamo preko 50% više primjedbi nego ranije, ukazuje na činjenicu da je, kao što je jedan sportski komentator rekao predlagač ne samo \"promašio loptu\" nego \"ceo fudbal\". Očigledno je da \"korisnici\" ovog prijedloga Pravilnika ne samo da ga ne prihvaćaju nego stalno dokazuju da predlagači uopće ne poznaju struku sudskih vještačenja. Po svemu sudeći, kao što su komentatori naveli, uopće nisu uzimali u obzir \"dobru praksu\"  u zemljama Europe, pa čak i nama susjednim. Ne želeći komentirati opća pitanja, sama činjenica da je predlagač, očigledno, odustao od donošenja Zakona, koji je planiran za IV kvartal ove godine, a UOPĆE NIJE PLANIRAN za iduću, pokušava benzinom (čitaj: obezvređivanjem rada vještaka) gasiti vatru. Osnovali ste radnu skupinu za Zakon, koja je do sada održala samo 2-3 sastanka i \"nije se maklo dalje od početka\". Odustanite od Pravilnika, barem ovakvog kakvog ste predložili i počnite uvažavati prijedloge struke."]
[51,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Treba reći da je u prvom eSavjetovanju 2022. godine upućeno ukupno 865 primjedbi dok je sada 2025. godine već preko 1300 primjedbi. A do kraja eSavjetovanja se može očekivati i preko 2.000 primjedbi. Primjećeno je da je iz prvog eSavjetovanja prihvaćeno samo oko 5% primjedbi što je zanemariv broj. To znači da je prihvaćeno samo oko 43 komentara. Ako se u ovom eSavjetovanju ostvari broj od oko 2.000 primjedbi i ako se poveća broj prihvaćenih primjedbi na 10% (što bi se trebalo očekivati) to bi bilo 200 prihvaćenih komentara što bi uvelike povećalo vrijednost i učinkovitost novog Pravilnika."]
[52,"DIANA LOBOREC","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Umjesto da se zakonski regulira ova bitna profesija, konstanstno se donose pravilnici. Mišljenja sam da bi se glavne odredbe trebale regulirati zakonski, a da kao i u drugim situacijama pravilnikom kao podzakonskim aktom se reguliraju samo određeni postupovni detalji."]
[53,"ANA DŽAPO","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Sudski vještaci ključni su za pružanje objektivnih, tehničkih mišljenja sucima, koji nemaju specijalizirano znanje za samostalno tumačenje složenih dokaza. Oni su neophodni za pravedno i učinkovito provođenje pravde u modernom, složenom svijetu, jer njihova stručnost u područjima poput znanosti, financija, tehnologije, prometa i medicine pomaže u razjašnjavanju tehničkih činjenica i osigurava točnu primjenu zakona.\n\nRad vještaka mora biti razumno i adekvatno nagrađen kako bi se izbjegao rizik da vještak bude u iskušenju da naruši svoju neovisnost. Međutim, ne bi trebao postojati zakonski zahtjev u pogledu visine naknade za rad vještaka. Ako sud imenuje vještaka, preporuča se raspon naknada, a s obzirom na složenost i stupanj težine predmeta vještačenja, čak i s obzirom na sud na kojem se vodi postupak.\n\nTakođer, naknada za rad vještaka ne može ovisiti o rezultatima procjene i o spornom iznosu, tj. vrijednosti spora. Opća načela neutralnosti i objektivnosti vještaka mogu se poštivati samo na ovaj način."]
[54,"ANA DŽAPO","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Predloženi Pravilnik ukazuje kako Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije, a kao nadležno za imenovanje i razrješenje stalnih sudskih vještaka ne razumije koja je uloga stalnih sudskih vještaka u pravosudnim postupcima, te kao cilj predloženog pravilnika proizlazi narušavanje učinkovitosti sudova i drugih pravosudnih tijela.  \n\nBez prevelikog objašnjavanja jasno je kako se u suvremenom okruženju bez kvalitetnih stručnjaka iz bilo kojeg područaja vještačenja ne mogu izvoditi dokazi, te posljedično donositi pravovremene i kvalitetne pravosudne odluke. \n\nNaime, životno je jasno, stručnjak koji u tržišnim uvjetima za svoje znanje i specijalizaciju, odnosno za svoj rad ostvaruje primjerenu naknadu, neće se upuštati u trošenje svog vremena i dodanu edukaciju za rad na poslovima koji mu donose višestruko niže naknade od tržišnih, odnosno neće se upuštati u one poslove zbog kojih trpi izgubljenu dobit (zaradu).\n\nPrethodno navedeno potvrđuje i činjenica kako u protekloj godini cca 400 vještaka nije obnovilo imenovanje, a što jasno ukazuje kako trend degradacije u području vještačenja već postoji pa uistinu nije jasna politika kojom se takav trend, a na štetu kvalitete i učinkovitosti  pravosudnog sudstava RH podržava, umjesto da se isti pokuša zaustaviti/preokrenuti."]
[55,"KSENIJA ŠPOLJARIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da predloženi Pravilnik ne rješava postojeće probleme u sustavu vještačenja zbog čega je nužno donijeti poseban Zakon - rješenje primijenjeno u većini zemalja članica EU"]
[56,"TOMISLAV PRPIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Vjerujem da broj komentara govori sve što struka misli o ovakvom pravilniku, a vjerujem i da je ovo još daleko od konačnog broja komentara.\n\nSmatram da bi ovaj pravilnik donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja.\nTakođer mišljenja sam da za  ekonomska vještačenja koja su po obuhvatu dokumentacije najobimnija  treba biti donesen poseban zakon iz razloga jer \"velike\" predmete može vještačiti jedino trgovačko društvo s velikim brojem zaposlenih, a u odnosu na predloženu visinu boda takva društva ne mogu pozitivno poslovati pa se opravdano postavlja pitanje zastoja i poremećaja u sudskim postupcima zbog manjka vještaka.\nMinistarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije  uopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka.\nNaročito se ukazuje na manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća zanemarivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim parničnim, kaznenim i upravnim postupcima. Ovo osobno mogu potvrditi s obzirom na količinu dodijeljenih predmeta ove godine, a vještaci nikako ne bi trebali raditi \"na količinu\", već biti adekvatno plaćeni za kvalitetu rada."]
[57,"KRISTIJAN TOLE","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Veće duže vremena postoje detaljno obrazložene Smjernice o ulozi sudskih vještaka u pravosudnim postupcima država članica Vijeća Europe (kojeg smo i mi kao zemlja članica), a opet brojne odredbe ovog predloženog pravilnika su u direktnoj suprotnosti s onime što Smjernice nalažu. Na ovaj način se dalje degradira profesija koja i tako dugogodišnjim zanemarivanjem došla na niske razine. Zašto jednostavno ne uskladiti se sa nečim čime bi se morali usladiti?"]
[58,"KATIJA MARČE","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da ovaj pravilnik bi donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja.\nTakođer mišljenja sam da za  ekonomska vještačenja koja su po obuhvatu dokumentacije najobimnija  treba biti donesen poseban zakon iz razloga jer \"velike\" predmete može vještačiti jedino trgovačko društvo s velikim brojem zaposlenih, a u odnosu na predloženu visinu boda takva društva ne mogu pozitivno poslovati pa se opravdano postavlja pitanje zastoja i poremećaja u sudskim postupcima zbog manjka vještaka.\nMinistarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo) uopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka.\n\nNaročito se ukazuje na manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća zanemarivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim parničnim, kaznenim i upravnim postupcima."]
[59,"LJUBICA MILOŠ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da ovaj pravilnik bi donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja.\nTakođer mišljenja sam da za  ekonomska vještačenja koja su po obuhvatu dokumentacije najobimnija  treba biti donesen poseban zakon iz razloga jer \"velike\" predmete može vještačiti jedino trgovačko društvo s velikim brojem zaposlenih, a u odnosu na predloženu visinu boda takva društva ne mogu pozitivno poslovati pa se opravdano postavlja pitanje zastoja i poremećaja u sudskim postupcima zbog manjka vještaka.\nMinistarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo) uopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka.\n\nNaročito se ukazuje na manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća zanemarivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim parničnim, kaznenim i upravnim postupcima."]
[60,"PETAR ERAKOVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da ovaj pravilnik bi donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja.\nTakođer mišljenja sam da za ekonomska vještačenja koja su po obuhvatu dokumentacije najobimnija treba biti donesen poseban zakon iz razloga jer \"velike\" predmete može vještačiti jedino trgovačko društvo s velikim brojem zaposlenih, a u odnosu na predloženu visinu boda takva društva ne mogu pozitivno poslovati pa se opravdano postavlja pitanje zastoja i poremećaja u sudskim postupcima zbog manjka vještaka.\nMinistarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo) uopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka.\n\nNaročito se ukazuje na manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća zanemarivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim parničnim, kaznenim i upravnim postupcima."]
[61,"PETAR ERAKOVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Predmetni prijedlog Pravilnika nastavlja dugogodišnju tradiciju sustavnog zanemarivanja profesije stalnih sudskih vještaka, što je, između ostaloga, rezultiralo velikim odljevom kadra te u nekim dijelovima Republike Hrvatske već postoje deficiti koji počinju utjecati na sudske postupke (na pravovremenost, neovisnost i nepristranost). Predlagatelj očito o tom problemu ne vodi nikakva računa, a s druge strane, prihvaćanjem ovakvog prijedloga Pravilnika će se dodatno urušiti fond stalnih sudskih vještaka. čime se dovodi u pitanje funkcioniranje jednog od tri temeljna stupa demokracije u Republici Hrvatskoj."]
[62,"PETAR ERAKOVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Nevjerojatno je da se nakon višestrukog probijanja zakonskih rokova za donošenje Pravilnika o stalnim sudskim vještacima u javnu raspravu stavlja prijedlog kojim se posao sudskih vještaka degradira kao da se ne radi o poslovima bez kojih pravosudni sustav ne može zakonito i nepristrano funkcionirati.\nIako već više od 10 godina postoje jasne, detaljno obrazložene Smjernice o ulozi sudskih vještaka u pravosudnim postupcima država članica Vijeća Europe (koeg je i Republika Hrvatska članica) (u daljnjem tekstu: Smjernicde), predlagatelj se niti u jednom segmentu uratka predstavljenog kao Prijedlog pravilnika o stalnim sudskim vještacima ne oslanja na navedene Smjernice, štoviše brojne odredbe Prijedloga su u direktnoj suprotnosti s onime što Smjernice preopručaju.\nNaime, svrha Smjernica je pružiti referentni okvir za zakonodavca, suca i sve stranke u postupku vezano za ulogu stručnjaka (u daljnjem tekstu “vještaka”) u slučajevima gdje je vještak angažiran od strane suda tijekom postupka donošenja sudske odluke. Definicija sudskog vještaka korištena u ovom dokumentu je ona navedena u izvješću CEPEJ-a o europskim pravosudnim sustavima , prema kojoj stručnjaci “stavljaju sudu na raspolaganje svoje znanstveno i tehničko znanje o faktičkim pitanjima”. Njezina je namjena prenijeti osnovna načela koja se tiču uloge vještaka u pravosudnim sustavima država članica Vijeća Europe. Nadalje, ona definira načela koja razjašnjavaju pravnu interpretaciju i primjenu zakona vezano za rad tih vještaka tijekom pravosudnih postupaka. Ova načela primjenjuju se na sve predistražne i pravosudne postupke u svim područjima prava; ne samo u građanskim, nego također u kaznenim i administrativnim parnicama. (Smjernice, točka 1.).\nDakle, predlagatelj je trebao upravo Smjernice uzeti kao polazište kod izrade prijedloga Pravilnika o stalnim sudskim vještacima i na bazi tih Smjernica sastaviti prijedlog koji je u skladu sa značajem, pozicijom, stručnošću i odgovornosti stalnih sudskih vještaka u postupcima koji se vode pred sudovima, istražnim tijelima i dr."]
[63,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da ovaj pravilnik bi donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja.\nTakođer mišljenja sam da za  ekonomska vještačenja koja su po obuhvatu dokumentacije najobimnija  treba biti donesen poseban zakon iz razloga jer \"velike\" predmete može vještačiti jedino trgovačko društvo s velikim brojem zaposlenih, a u odnosu na predloženu visinu boda takva društva ne mogu pozitivno poslovati pa se opravdano postavlja pitanje zastoja i poremećaja u sudskim postupcima zbog manjka vještaka.\nMinistarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo) uopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka.\n\nNaročito se ukazuje na manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća zanemarivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim parničnim, kaznenim i upravnim postupcima."]
[64,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Nevjerojatno je da se nakon višestrukog probijanja zakonskih rokova za donošenje Pravilnika o stalnim sudskim vještacima u javnu raspravu stavlja prijedlog kojim se posao sudskih vještaka degradira kao da se ne radi o poslovima bez kojih pravosudni sustav ne može zakonito i nepristrano funkcionirati.\nIako već više od 10 godina postoje jasne, detaljno obrazložene Smjernice o ulozi sudskih vještaka u pravosudnim postupcima država članica Vijeća Europe (koeg je i Republika Hrvatska članica) (u daljnjem tekstu: Smjernicde), predlagatelj se niti u jednom segmentu uratka predstavljenog kao Prijedlog pravilnika o stalnim sudskim vještacima ne oslanja na navedene Smjernice, štoviše brojne odredbe Prijedloga su u direktnoj suprotnosti s onime što Smjernice preopručaju.\nNaime, svrha Smjernica je pružiti referentni okvir za zakonodavca, suca i sve stranke u postupku vezano za ulogu stručnjaka (u daljnjem tekstu “vještaka”) u slučajevima gdje je vještak angažiran od strane suda tijekom postupka donošenja sudske odluke. Definicija sudskog vještaka korištena u ovom dokumentu je ona navedena u izvješću CEPEJ-a o europskim pravosudnim sustavima , prema kojoj stručnjaci “stavljaju sudu na raspolaganje svoje znanstveno i tehničko znanje o faktičkim pitanjima”. Njezina je namjena prenijeti osnovna načela koja se tiču uloge vještaka u pravosudnim sustavima država članica Vijeća Europe. Nadalje, ona definira načela koja razjašnjavaju pravnu interpretaciju i primjenu zakona vezano za rad tih vještaka tijekom pravosudnih postupaka. Ova načela primjenjuju se na sve predistražne i pravosudne postupke u svim područjima prava; ne samo u građanskim, nego također u kaznenim i administrativnim parnicama. (Smjernice, točka 1.).\nDakle, predlagatelj je trebao upravo Smjernice uzeti kao polazište kod izrade prijedloga Pravilnika o stalnim sudskim vještacima i na bazi tih Smjernica sastaviti prijedlog koji je u skladu sa značajem, pozicijom, stručnošću i odgovornosti stalnih sudskih vještaka u postupcima koji se vode pred sudovima, istražnim tijelima i dr."]
[65,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Predmetni prijedlog Pravilnika nastavlja dugogodišnju tradiciju sustavnog zanemarivanja profesije stalnih sudskih vještaka, što je, između ostaloga, rezultiralo velikim odljevom kadra te u nekim dijelovima Republike Hrvatske već postoje deficiti koji počinju utjecati na sudske postupke (na pravovremenost, neovisnost i nepristranost). Predlagatelj očito o tom problemu ne vodi nikakva računa, a s druge strane, prihvaćanjem ovakvog prijedloga Pravilnika će se dodatno urušiti fond stalnih sudskih vještaka. čime se dovodi u pitanje funkcioniranje jednog od tri temeljna stupa demokracije u Republici Hrvatskoj."]
[66,"ZRINKO RUČEVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Predmetni prijedlog Pravilnika nastavlja dugogodišnju tradiciju sustavnog zanemarivanja profesije stalnih sudskih vještaka, što je, između ostaloga, rezultiralo velikim odljevom kadra te u nekim dijelovima Republike Hrvatske već postoje deficiti koji počinju utjecati na sudske postupke (na pravovremenost, neovisnost i nepristranost). Predlagatelj očito o tom problemu ne vodi nikakva računa, a s druge strane, prihvaćanjem ovakvog prijedloga Pravilnika će se dodatno urušiti fond stalnih sudskih vještaka. čime se dovodi u pitanje funkcioniranje jednog od tri temeljna stupa demokracije u Republici Hrvatskoj."]
[67,"ZRINKO RUČEVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Nevjerojatno je da se nakon višestrukog probijanja zakonskih rokova za donošenje Pravilnika o stalnim sudskim vještacima u javnu raspravu stavlja prijedlog kojim se posao sudskih vještaka degradira kao da se ne radi o poslovima bez kojih pravosudni sustav ne može zakonito i nepristrano funkcionirati.\nIako već više od 10 godina postoje jasne, detaljno obrazložene Smjernice o ulozi sudskih vještaka u pravosudnim postupcima država članica Vijeća Europe (koeg je i Republika Hrvatska članica) (u daljnjem tekstu: Smjernicde), predlagatelj se niti u jednom segmentu uratka predstavljenog kao Prijedlog pravilnika o stalnim sudskim vještacima ne oslanja na navedene Smjernice, štoviše brojne odredbe Prijedloga su u direktnoj suprotnosti s onime što Smjernice preopručaju.\nNaime, svrha Smjernica je pružiti referentni okvir za zakonodavca, suca i sve stranke u postupku vezano za ulogu stručnjaka (u daljnjem tekstu “vještaka”) u slučajevima gdje je vještak angažiran od strane suda tijekom postupka donošenja sudske odluke. Definicija sudskog vještaka korištena u ovom dokumentu je ona navedena u izvješću CEPEJ-a o europskim pravosudnim sustavima , prema kojoj stručnjaci “stavljaju sudu na raspolaganje svoje znanstveno i tehničko znanje o faktičkim pitanjima”. Njezina je namjena prenijeti osnovna načela koja se tiču uloge vještaka u pravosudnim sustavima država članica Vijeća Europe. Nadalje, ona definira načela koja razjašnjavaju pravnu interpretaciju i primjenu zakona vezano za rad tih vještaka tijekom pravosudnih postupaka. Ova načela primjenjuju se na sve predistražne i pravosudne postupke u svim područjima prava; ne samo u građanskim, nego također u kaznenim i administrativnim parnicama. (Smjernice, točka 1.).\nDakle, predlagatelj je trebao upravo Smjernice uzeti kao polazište kod izrade prijedloga Pravilnika o stalnim sudskim vještacima i na bazi tih Smjernica sastaviti prijedlog koji je u skladu sa značajem, pozicijom, stručnošću i odgovornosti stalnih sudskih vještaka u postupcima koji se vode pred sudovima, istražnim tijelima i dr."]
[68,"DANICA SMOJVER","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Nužna je europska praksa i potreba usklađivanja. Poput većine država članica EU status, uvjeti rada, imenovanja, razrješenja, naknade i odgovornost vještaka propisani su zakonom, dok se pravilnicima uređuju samo tehničke pojedinosti. Hrvatska bi, radi pravne jasnoće i efikasnosti jednako tako trebala slijediti taj model."]
[69,"IRENA ŽUNTAR","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Načelno smatram da bi ovakav pravilnik donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to ima i većina članica EU) kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja. Prijedlog pravilnika iz nepoznatog razloga nije izrađivala radna skupina, očito u pisanju istog nije bilo stalnih sudskih vještaka i/ili njihovih predstanika s obzirom da tekst prijedloga predstavlja nepoznavanje rada sudskih vještaka, njihove uloge u sudskoj praksi kao i poštivanja njihovog rada u vidu ogovarajućeg, unajmanje pristojnog, iznosa za odrađeni posao vještačenja (je li predlagatelju poznato da za čišćenje kao pomoć u kući danas nije moguće naći ispod 40 eura po satu, ali isto tako poziva se predlagatelj da pogleda javno objavljeni cjenik Studentskog centa u Zagrebu za 2025. godinu?!). Moli se da predlagatelj Prijedloga pavilnika objasni iz kojeg razloga nije osnovana uopće radna skupina, a kamoli odgovarajuća, za izradu ovog prijedloga teksta pravilnika. Ovim putem se ukazuje kako Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo) uopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini oko 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom/imenovanjem novih vještaka. Također, ukazuje se na mogući pokušaj uvođenja instituta imenovanja nekakvih vještaka, zapravo ne-stalnih-ne-vještaka, na temelju neznanih posebnih propisa (v. čl. 1. st. 2.), a čime se otvara prostor za eventualna pogodovanja u obliku raznih vrsta utjecaja, primjerice političkih ili utjecaja močnika iz osiguravateljskih kuća, za predpostaviti je da se radi o pukom neznanju i/ili nesvjesnoj radnji predlagatelja."]
[70,"VIŠNJA PERAJICA","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da donošenje novog Pravilnika o stalnim sudskim vještacima nije dovoljno niti primjerena razina normiranja za ovo područje, te da je nužno izraditi i donijeti poseban Zakon o sudskim vještacima, kao što je to uobičajena praksa u većini država članica Europske unije.\n\nDodatni razlozi koji upućuju na potrebu donošenja zakona, a ne podzakonskog akta\n\nZabrinjavajući pad broja vještaka u protekloj godini.\nPrema dostupnim podacima, broj stalnih sudskih vještaka u posljednjih godinu dana smanjen je za oko 400 vještaka. Taj značajan manjak nije nadoknađen imenovanjem novih vještaka, što dovodi do ozbiljnih poteškoća u radu sudova i povećanja trajanja postupaka.\nOvako ozbiljan problem sustava ne može se riješiti pravilnikom, već zahtijeva strateški pristup i normativno uređenje na razini zakona.\n\nNemogućnost pravilnika da sustavno uredi status i prava vještaka.\nUloga sudskih vještaka izravno utječe na ostvarivanje procesnih prava stranaka i pravnu sigurnost. Takva materija mora biti uređena zakonom, a ne \npodzakonskim propisom koji se može mijenjati bez odgovarajuće zakonodavne procedure i šire političke i stručne rasprave.\n\nEuropska praksa i potreba usklađivanja.\nU većini država članica EU status, uvjeti rada, imenovanja, razrješenja, naknade i odgovornost vještaka propisani su zakonom, dok se pravilnicima uređuju samo tehničke pojedinosti. Hrvatska bi, radi pravne jasnoće i efikasnosti, trebala slijediti taj model.\n\nPravna sigurnost i stabilnost sustava.\nSustav stalnih sudskih vještaka zahtijeva stabilan i jasan normativni okvir, osobito u okolnostima izraženog smanjenja broja vještaka i sve većeg opterećenja postojećih. Pravilnik niže pravne snage ne može osigurati potrebnu stabilnost, predvidivost niti dugoročno funkcioniranje sustava.\n\nPredlažem da Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije odustane od donošenja Pravilnika u predloženom obliku i pokrene izradu Zakona o stalnim sudskim vještacima, kojim će se sveobuhvatno urediti status, ovlasti, odgovornosti, standardi i postupci imenovanja vještaka. Tek nakon donošenja zakona, pravilnik bi trebao služiti za razradu tehničkih i provedbenih aspekata."]
[71,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 38.\nUz čl. 38. dodati stavak 2. \n- Predmeti preuzeti za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) se obračunavaju po tom Pravilniku."]
[72,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 37.\nUz čl. 37. - Članak 30. stavak 4. ne postoji u prijedlogu Pravilnika"]
[73,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 35.\nUz cijeli članak:\n- Riječi „kada mu je izrečena“ i „kada mu prestane“ zamijeniti sa „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja kojim je utvrđena…“\n- Riječ „oduzima se“ zamijeniti sa „obvezan je vratiti“ i u skladu sa time prilagoditi kontekst"]
[74,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 32.\nUz čl. 32. - Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana zaprimljenog zahtjeva."]
[75,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 31.\nUz čl. 31.6. \n- Brisati stavak jer pravne osobe već odavno ne trebaju imati pečat dok iste niti nemaju elektronički pečat"]
[76,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 27.\nOvaj članak uopće nije razrađen kako treba. Primjera radi vještaci u području ekonomije moraju pročitati stotine stranica, ili tisuće, zbog stalnih promjena propisa, kako bi se to valoriziralo?"]
[77,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 25.\n- Čl.25.   predlaže   se   u   cijelosti   brisati   iz   razloga   nepotrebnog   dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno.\n- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke.\n- Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela\n- Čl.   25.   Predlaže   se   brisati   jer   se   duplira   prikupljanje   istih   podataka   od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima.\n- Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli).\n- Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama\n- U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno  stranke  „.Imena  stranaka  su  zaštićena  Općom  uredbom  o  zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika.\nPredlaže se brisati članak Ovo je samo dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove vještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela pribaviti iste podatke\nVođenje   Dnevnika   vještačenja   dodatno   opterećuje   stalne   sudske   vještake,   bez naknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika.  Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja kao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti jednostavnijom, centraliziranom   evidencijom   koju   vodi   Ministarstvo   a   s   obzirom   da   Ministarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[78,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 24.\n  U stavku   1.   ovog   članka   je   potrebno   barem   primjerice   naznačiti   neke   od „opravdanih razloga „ za nepreuzimanje vještačenja posebno jer se navodi da je vještak „dužan preuzeti dodijeljeni posao „ te je vezan danim rokovima. U stavku 3. se spominju „ objektivni razlozi „ nemogućnosti dovršenja preuzetog vještačenja u roku pa bi bilo dobro navesti neke od tih objektivnih razloga koji su zapravo opravdanih razlozi iz stavka 1 .\nPotrebno je pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi. \nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim   Pravilnikom?   Odnosno   procjena   vještaka   da   određeni   iznos   predujma   je neodgovarajući za složenost vještačenja.Također,  kako ćemo  danas-sutra u   dnevniku  Ministarstvu  (koji  je nepotreban  jer Ministarstvo   već   raspolaže   istim   podacima   prema   drugim   predloženim   člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[79,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 22.\nPo ovom članku natpisna ploča mora sadržavati ime i prezime te „ svojstvo u kojem djeluje „ a djeluje kao vještak .Bolje je određenje po sadašnjem Pravilniku u kojem je precizirano da treba sadržavati i područje vještačenja odnosno struku kojom se vještak bavi"]
[80,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 20.\nUz čl. 20.2. - promjena- \nPravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[81,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 19.\nDodati uz čl.19.2. – promjena stavka\n- Sudski   vještak   ima   pravo   na   naknadu   putnih   troškova   za   prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često nije najekonomičniji.   Primjera   radi,   za   pristup   ročištu   npr.   u   Šibeniku   javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja.\n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. \n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n- Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan   je   priložiti   izvješće   o   prijeđenom   broju   kilometara   prema   podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n- Za   pravne   osobe   putni   troškovi   obračunavaju   se   na   temelju   urednog   i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n- Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka do pojedinih odredišta  takvo  putovanje   nipošto  nije  ni najkraći  put  niti je najekonomičnije.   Što   ako   se   iz   određenog   mjesta   još   treba   ići   nekoliko kilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17. i odrediti naknadu prema cijeni goriva u slučaju korištenja osobnog vozila.\nUz cijeli članak:\n- Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\n- Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama   utvrđivati   dohodak   ili   dobit.   Dakle,   definiranje   prava   samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima.\n- Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u  visini neoporezivog   iznosa   korištenja   vlastitog   automobila   za   službene   potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“. \n- Stavak 3. brisati\nPredvidjeti   da   se   sudskom   vještaku   priznaje   pravo   na  ravnopravnu   naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte).\nKorištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila  vještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[82,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 18.\nDodati uz čl.18.2.\n- Na naknadu izmakle zarade (obrazloženje- to je već propisano i kroz čl. 256. ZPP),\nDodati čl.18.4.\n- Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj.\nOvdje bi trebalo raščlaniti materijalne troškove kada ih fakturira pravna osoba od fizičke osobe jer imaju različit porezni tretman. \nDodati:\n1. Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[83,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 17.\nDodati uz čl.17.\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima   iste   spominju.   Promijeniti   na   način:   Kada   za   pojedine   vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku. (dodati „pravne osobe“)\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste spominju.   Promijeniti   na   način:   Kada   za   pojedine   vrste   vještačenja   koje obavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku (obrazloženje- u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima se navode pravne osobe a ustanove su pravne osobe)\n- Tipfeler u članku – dodati – pravne osobe pored već navedenih specijaliziranih ustanova i državnih tijela\n- Zašto za specijalizirane ustanove i državna tijela treba postojati poseban cjenik nagrada za obavljeno vještačenje različit od onog iz čl.13.? Znači li to da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu.\nPredlaže se brisati članak. Apsolutno nije prihvatljivo da samo ustanove i državna tijela imaju svoj cjenik. Državna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom istom pravilniku i po istim uvjetima kao i fizičke osobe ili pravne u vlasništvu fizičkih osoba. Paralela ovome je kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac dodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti broj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 EUR.\nPredložena odredba članka 15. dovodi do  neravnopravnog   i   diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad.Č\nlanak nije korektan prema vještacima koji ne pripadaju specijaliziranim ustanovama i ide u korist isključivo državnog/javnog sektora."]
[84,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 15.\nKomentar:\nPojedina vještačenja zahtijevaju višemjesečni rad (ponekad i duže od godinu dana) te se predlaže da vještak ima pravo na dio naknade i prije obavljene usluge prilikom rada na vještačenjima koja zahtijevaju značajno vrijeme za izradu vještačenja.\nNedostatak kompenzacije za administrativne troškove: nagrada neadekvatno pokriva rastuće administrativne troškove, troškove edukacije i nabavke opreme, što je u EU uobičajeno dio kalkulacije tarifa\nNisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka, te se daje prijedlog:\n priprema vještaka za dolazak na ročište po satu (najmanje 1 sat)\ndodatak za žurnost u postupanju (rok za izradu 16-29 dana) – uvećanje za 50%\ndodatak za izuzetnu žurnost u postupanju (rok za izradu do 15 dana) – uvećanje za 100%\npisano očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku 50 bodova\nuz cijeli članak:\n- iznos nagrade i naknade potrebno povezati ili s VPS-om, ili brojem listova spisa ili  nekim   drugim   kvantitativnim   parametrom   u   vezi  vještačenja,   te   kao   i   u Odvjetničkoj tarifi odijeliti kaznene, ovršne, parnične i ostale postupke prema kategorijama složenosti\n- vrijednost boda najmanje 1,00 eura (što je 50% od odvjetničke tarife koja se utvrđuje po radnji dok se vještačenjem obuhvaća cjelokupni spis)\n- što se podrazumijeva pod pojmom „izbivanjem iz mjesta prebivališta/boravišta“, koja udaljenost, odlazak u drugu JLPRS ili prvo sljedeće naseljeno mjesto?\n- Stavak 7. je nepotreban i nije jasno kako se uklapa u kontekst isplate nagrade, odnosno koje konkretno stavke je potrebno obrazložiti, pretpostavka je da se mislilo na dokaze o postojanju troškova a koji su obrađeni u čl. 18; \nuz cijeli članak:\nSuci paušalno određuju visinu predujma koja vrlo često nije dostatna ni za inicijalni nalaz i mišljenje, a pogotovo za naknadne radnje. Pravilnikom je potrebno obuhvatiti i druge radnje koje se stavljaju pred vještaka, primjerice:\n1. ukinuti maksimum od 4.000 bodova Značajan je broj vještačenja primjerice na Trgovačkom sudu koji vrlo lako premašuje taj dodijeljeni iznos i još se „štedi“ na troškovima odlaska i rada na terenu, što u konačnici dovodi do dopune vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi padaju na teret vještaka a i do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa.\n2.  očitovanja i  dopune  vještačenja -  minimalno  150 bodova ili  po  satu uz obrazloženje utroškaPredloženim se ne navodi da bi se za očitovanja imalo pravo na naknadu. U praksi se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. Da ne govorimo kada se nađete u „obijesnom parničenju“ pa točno vidite da odvjetnici prigovaraju samo kako bi povećali broj podnesaka koji nerijetko budu vrijednosti od par tisuća eura.\n3. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodovaRočišta često znaju biti 9, 12 ili čak 18 mjeseci od izrade vještva što zahtjeva ponovni pregled cjelokupne dokumentacije koji kod složenih predmeta nakon dugo vremena i 60 vještava izrađenih u međuvremenu, zna potrajati i cijeli dan. \n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodovaVrlo često se pored izdanog pisanog mišljenja zahtjeva pristup ročištu i ponovno davanje mišljenja na pitanja već obrađena u vještvu ili odgovore na nova pitanja. Veliki broj sudaca smatra da ovo nije potrebno dodatno „nagraditi“ jer da je to već sadržano u onoj inicijalnoj crkavici koju su dali. \n5. priprema i pristup ročištu za koeg vještak nije bio obaviješten da se neće održati\n6. propisivanje roka za isplatu vještakuZakon uredno propisuje rok od 30 dana, ali svjedoci smo svi da se to ne poštuje. Mnogi suci čekaju da se razjasne svi prigovori odvjetnika prije nego se odluče na isplatu vještaku, što mi je s jedne strane razumljivo. Ali isto tako imate mnoge suce koji donesu presudu, ili spis ode na 2. stupanj ili ode u arhivu a da vještak nije plaćen. Nemoguće je raditi u uvjetima kada čekate isplatu po 6-9-12 ili više mjeseci za svoj rad.\nUz cijeli članak:\nPredložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života niti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja. \nU protivnom dolazi do situacije da je rad sudskog vještaka sustavno potplaćen, unatoč visokoj razini stručnosti, odgovornosti i pravne posljedice koje nalaz i mišljenje mogu imati na postupak.\nUmjesto propisanih 0,40 EUR, odrediti vrijednost boda na  najmanje 1,20 EUR  te osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH.\nNaknada za prisustvovanje raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta je preniska te ne pokriva stvarne troškove vremena, pripreme i prometa.\nNagrada vještaka, odnosno vrijednost boda bi trebala pratiti statističke pokazatelje potrošačkih cijena. Osim navedenog parametra moguće je izračun dobiti i u odnosu na minimalnu ili prosječnu neto plaću u RH. Nemoguće je, neživotno i nelogično da je bod ostao   isti,  a   prema   svim   projekcijama   plaća  proteklih   godina  razvidno   je   nužno uvećanje boda, u skladu sa uvećanjem troškova. Vrijednost boda stalnog sudskog vještaka, temeljem rasta većeg broja parametara u razdoblju od 1998.g. do danas objektivno iznositi 1,20 EUR."]
[85,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 15.\nUz čl. 15.7.\n- Dodati-  obračunate po satima  pa se predlaže da članak glasi: Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke (kako je i do sad bilo).\nPredlaže se dodati čl. 15.8.\n- čl. 15.8.- usklađenje vrijednosti boda- Vrijednost boda se automatski usklađuje za postotak rasta osnovice plaće za državne   službenike   i   namještenike   i   stupa   na   snagu   od   mjeseca   kad   se primjenjuje za iste. Obrazloženje kako bi se izbjegla u budućnosti mogućnost da   ponovno   vještacima   se   ne   uskladi   vrijednost   boda   u   dugogodišnjem razdoblju, potrebno je imati automatizam povećanja vrijednosti boda.\n- Kako bi se izbjegla mogućnost da se u budućnosti ponovno vještacima ne usklađuje bod potrebno je imati automatizam pa se predlaže da se vrijednost boda povećava za postotak rasta minimalne plaće i stupa na snagu od mjeseca usklađenja iste.\nPredlaže se dodati čl. 15.9. – nigdje nije propisano što je to zahtjev niti postupanje pravosudnog tijela u odnosu na   zaprimljeno. Navedeno je nužno propisati a posebno s obzirom na Zakon o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Pravosudno tijelo je o primljenom zahtjevu za isplatu nagrade vještaku dužno donijeti odgovarajuće rješenje u roku od 8 dana po primitku istog\n- U slučaju da je u parničnim predmetima iznos zatražene nagrade vještaka u visini do prethodno uplaćenog predujma za vještačenje, pravosudno tijelo će po donošenjem rješenja po primitku zahtjeva vještaka naložiti isplatu nagrade u roku od 8 dana\n- U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja.\n- Nedostaje kompletna procedura zahtjeva za naknadu vještaka usklađena sa Zakonom o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Nije objašnjeno a potrebno je: da li vještak na predmetni spis e-komunikacijom šalje   zahtjev   za   naknadu,   odnosno   specifikaciju   naknade,   a   račun računovodstvu Suda. Procedura kojom sudac izdaje rješenje o isplate, kao i procedura kojom računovodstvo temeljem tog rješenje obavlja isplatu, te rokovi isplate po računovodstvu. Potrebno propisati način postupanja. Posebno dati postupanja u vezi eRačuna i fiskalizacije gdje je primjenjivo ili propisati da se vještačenja isključuju iz te regulativa.\n- Vještaci se u praksi susreću sa smanjenom likvidnošću iz razloga što pojedina rješenja o isplati ili plaćanja čekaju po više mjeseci, i to: radi vremena potrebnog da sudac iza rješenje o isplati i radi vremena, odnosno obrade računovodstva izdanih rješenja o isplate. Blaži primjer iz prakse, ali učestao - nalaz je predan 15.05.25., sudac je rješenje napiše 15.06.25, a računovodstvo obavi isplatu 15.07.25. \n- Često se rješenje napiše i donese značajno nakon izrade vještačenja pa je potrebno propisati da pravosudno tijelo u roku od 8 dana mora donijeti rješenje."]
[86,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 15.\nVezano uz čl. 15.3.\n- Predlaže se promjena na način da glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000  bodova (jer se prema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje usmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog\n2.  interdisciplinarno  vještačenje  150  bodova-   brisati!-  Pojasniti  kakvo  je  to interdisciplinarno vještačenje za tu predloženu vrijednost od 60,00 EURDodati: \n3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova na više\nVezano uz čl. 15.4.\n- Promjena članka na način da isti glasi: Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga,   mjerenje,   rekonstrukcija,   izuzimanje,   ispitivanje,   uzorkovanje, procjena,   analiza   uključivo   i   pregled   i   analiza   dokumentacije,   utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, pisanje očitovanja i davanja dopuna vještačenja na nove zadatke te dr.) nagrada se uz obračun iz stavka 3. utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova.\nObrazloženje: radi izbjegavanja mogućih tumačenja da se riječ analiza odnosi npr. na   kemijsku   analizu   potrebno   je   dodati   da   je   riječ   i   o   pregledu   te   analizi dokumentacije. Vezano uz stavak 4. Dati bolje obrazloženje na što se odnosi npr. analiza nije detaljno obrazloženo što bi to točno bilo, dodati da se to odnosi i na: analiza dokumentacije, analiza računa, financijskih izvještaja i sl. koja se može obračunati u satima uz stavak 3. točka 1. gdje je navedeno Izrada nalaza i mišljenja, kako bi se dobio strukturiran izračun vrijednosti.\nVezano uz čl. 15.5.- Dodati: Za pripreme  za usmeno izlaganje  izvještaja i mišljenja  ili procjene pripada sudskom vještaku ili sudskom procjenitelju najmanje 2 sata. Naime, često se ročište održava i više godina nakon što je vještačenje obavljeno a kod pojedinih predmeta nije izuzetak da vještak treba uložiti u pripremu značajno vrijeme."]
[87,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 15.\nUz 15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti  sata  rada  sudskih  tumača.  Sat  rada  tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo.\n- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada.\n- Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\n- Tumačima bi, od 1998.g. do  predloženog za 2026.g., vrijednost sata  rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR\n- Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.Prema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za   4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR.Kako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR.\n- Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene satnice od 14,00 EUR.\n- U Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR a vještaka 51,00 EUR odnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je predloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada tumača?\n- Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU\n- Usporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s cijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR (odnosno bod bi trebao biti 1,42 EUR)\n- Usporedbom   omjera   BDP   Slovenije   i   RH   s   prosjekom   27   zemalja   EU   i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR.- U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženom s cijenom sata od 14,00 EUR kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- U Srbiji je sat rada vještaka 42,65 EUR a za RH se predlaže od 2026.g. 14,00 EUR odnosno niže od Srbije za 28,65 EUR.\n- Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava, u odnosu na 2025.g. za 0,50 EUR. Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 28 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanja obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n13\n- Sat usluge čišćenja je najmanje 20,00 EUR neto dok ministarstvo predlaže sat rada vještaka od cca 8,00 EUR neto odnosno za 12,00 EUR niže od usluge čišćenja. \n- Budući   je   minimalna   cijena   usluge   čišćenja   po   satu   20,00   EUR   neto,   a predloženo je da usluga rada vještaka bude cca 8,00 EUR neto pa bi usluga čišćenja bila gotovo 3 puta skuplja od usluge rada vještaka.- Prema cjeniku komunalnih usluga sat rada KV radnika iznosi 16,00 EUR pa je nejasno zašto bi cijena sata rada vještaka bila niža od cijene KV radnika.\n- Prema javnoobjavljenim izjavama ministra M. Pilepića Vlada RH je od 2020. do danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim službama (na teret proračuna), dok MPUiDT predlaže povećanje naknade za vještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna).\n- Prilikom uspostavljanja RH 1991.g. su preuzeti zakoni uključivo i objavljeno u NN 8/88 Pravilnik o naknadi troškova u sudskim postupcima, kojim je određeno da je nagrada vještaku jednaka trostrukom osobnom dohotku. Na isti način bi odgovarala i cijena formirana 1998.g. Primjenom tog omjera na prosječnu plaću iz srpnja 2025.g. vrijednost boda bi morala biti 1,07 EUR.\n- vrijednost boda 1,00 EUR a sat 40 bodova a ne 35 bodova\n- temeljem predloženog vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova što je u suprotnosti sa realno izgubljenom vremenu (npr. vještak iz istočnog dijela Zagreba treba doći na raspravu u Trgovački sud u Karlovac koja traje cca 20 min javnim prijevozom. Vještak će za 20 min rasprave utrošiti cijeli radni dan koji neće moći naplatiti- Generalno vezano uz vrijednost sata:\n- Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se ne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u tim slučajevima.\n- Prema   Izvještajima   Glavnog   državnog   odvjetnika   RH   o   radu   Državnih odvjetništava samo u razdoblju otkako je RH članica EU oduzeta je imovina u korist RH u iznosu od 305,8 milijuna EUR odnosno u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR što ne bi bilo moguće posebno bez provođenja knjigovodstveno-financijskih vještačenja. Stoga vještaci pridonose punjenju državnog proračuna RH.\n- Bez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH ne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR. U svim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na teret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH.\n- Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na vještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret državnog proračuna.\n- Predviđen iznos od 4.000 bodova po predloženoj cijeni koja je neprihvatljiva od 0,40 EUR daje ukupan iznos od 1.600,00 EUR a navedeno nije dovoljno za izradu bilo   koje   procjene.   Predloženi  način   bi  doveo   do   sniženja  trenutno primjenjivih cijena za izradu procjena.\n- Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od tržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje i zadržavanje najboljih eksperata u sustavu.\nDugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično   usporavajući   i   poskupljujući   sudske   postupke   te   ugrožavajući pravičnost odluka.\n- Nepostojanje   revizije   visine   naknada:   Nije   predviđen   mehanizam   redovite revizije   vrijednosti   boda   i   satnica   u   skladu   s   ekonomskim   pokazateljima (inflacija,  prosječne   plaće,   troškovi   života)   što   i   dalje   znači   njihovo   trajno obezvređivanje."]
[88,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 15.\nuz čl. 15. :\n- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu (vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u drugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova\nUz čl.15.3.- vezano za vrijednost boda i sata\n- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR \n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080 kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV)  iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR \n- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR.\n- Takva odredba   nije   prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova.\n- Ovaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako. Vještaci ekonomske struke od   svih   ostalih   vještaka   vještače   na   temelju   izrazito   velike   količine knjigovodstvene   dokumentacije.   Od   vještaka   se   traži   prikupljanje dokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po bazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih radnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano."]
[89,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 14.\nUz čl. 14.1.\n- potrebno detaljnije urediti pojmove „pravne osobe koje su prestale s radom“ (da li su prestale pružati usluge vještačenja, pa su razriješene na vlastiti zahtjeva, da li se ova odredba odnosi na pokrenute postupke iz Stečajnog zakona itd.),\n- u čl.11. određeni su postupci kojima se uređuje status vještaka: imenovanje, privremena zabrana i razrješenje. U ovom stavku uveden je pojam povezan uz pravne osobe „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“ a koji je potpuno nejasan, odnosno nije definirano u kojim se uvjetima pravnoj osobi \n10može „oduzeti odobrenje“. Sva prava i obveze, u skladu sa propisom kojim se uređuje opći upravni postupak, treba jasno i jednoznačno odrediti.\nUz čl.14.2.- Popis nije upravni akt već javna objava na web stranicama nadležnih tijela. Slijedom toga se prava i obveze ne mogu utvrđivati povezivanjem na rokove koji teku od radnje koja nije upravni akt. Umjesto „danom brisanje“ potrebno je odrediti „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy“ \n- pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu. Predlaže se da se u tom slučaju iskaznica i pečat stave van snage.\nSa brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva.U praksi se događalo da pojedini vještaci nisu bili na popisu iako su imali važeće imenovanje te je stoga važno i navedeno regulirati (npr. nisu bili na popisu iz tehničkih razloga koji nisu u domeni vještaka)"]
[90,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 13.\nUz čl. 13.1.:\n- Izvršnost rješenja potrebno prethodno urediti kako je opisano u komentaru na čl. 12.\nuz čl. 13.3. :\n- Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i prezime stalnog   sudskog   vještaka,   mjesto   prebivališta   odnosno   adresu   obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte. \n- Predlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka\n- Za   potrebe   rada   predmeta   u   pravosudnim   postupcima,   pravosudna   tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)\n- Navođenje punog imena prezimena i pune adrese je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim informacijama\n- U   stavku   2.   ovog   članka   navodi   se   da   Popis   stalnih   sudskih   vještaka ministarstvo objavljuje  na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3.navodi se  da  Popis sadrži  i   podatak  o adresi  prebivališta  vještaka. Taj podatak nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan  podatak o adresi obavljanja djelatnosti"]
[91,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 12.\nuz čl.12.1.\n- Obzirom  da   je  u   čl.11.   st.  2.   određeno  da   protiv  odluke   ministarstva   nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi   proizlazilo   da   tužba   ne   odgađa   izvršenje   odluke   (rješenja),   ozbiljno   se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani   rada   odnosno   razrješenju.   Svakako   je   potrebno   članke   11.   i   12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima. \nUz čl. 12.2.\n- Koje pravne osobe? Da li su to i specijalizirane ustanove i državna tijela"]
[92,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 11.\nuz čl. 11. :\n- Ministar odlučuje o: \n•  imenovanju, privremenoj zabrani i razrješenju vještaka (čl. 11), \n•  imenovanju Povjerenstva i utvrđivanju visine naknada (čl. 4. i 32.), \n•  propisivanju programa i troškova obuke (čl. 4. st. 8.), \n• odobravanju svih službenih iskaznica i vođenju popisa (čl. 13., 32.–34.). Sustav   postaje   izrazito   centraliziran,   bez   učinkovitog   nadzora   ili   sudjelovanja strukovnih tijela u donošenju odluka. To može otvoriti prostor za netransparentnost i politički utjecaj na imenovanja i razrješenja.\n- Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu   prava.   Sporno   jer:   Upravno   pravo   u   načelu   traži   mogućnost dvostupanjskog   postupka   (čl.   18.   Zakona   o   općem   upravnom   postupku). Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka\n- Trenutna   odredba   dopušta   ministru   donošenje   odluka   o   imenovanju   i razrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka, što otvara prostor za  arbitrarne odluke  – odluke koje mogu biti proizvoljne, neosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija.Takve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti povjerenje   u   sustav.   Preporučuje   se   uvesti   mogućnost   žalbe   unutar administrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite prava vještaka\nKomentar:\nPrevelik monopol Ministarstva u  imenovanju: gotovo potpuna monopolizacija   svih postupaka imenovanja i odlučivanja o pravima vještaka od strane Ministarstva stvara rizik od političkog utjecaja i smanjuje neovisnost profesije.\nNedostatak neovisnog tijela za imenovanje (EU praksa): mnoge zemlje EU imaju neovisna povjerenstva ili tijela sastavljena od predstavnika pravosuđa, strukovnih udruga i akademika koja sudjeluju u imenovanju vještaka, čime se osigurava veća transparentnost i objektivnost"]
[93,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 10.\nuz čl. 10. : \n- Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla\n- Predlaže se dodati stavak 2. – prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova   sudskog   vještačenja   pribavlja   se   obvezujuće   mišljenje   nadležnog županijskog suda"]
[94,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 9.\nuz čl. 9. : \n- Ukoliko   vještak   ima   višegodišnju   policu   osiguranja   dostavlja   je   prilikom sklapanja   te   do   isteka   razdoblja   nema   obvezu   dostavljati   policu   jednom godišnje   a   ukoliko   se   polica   raskine   osiguravajuće   društvo   će   o   tome obavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak) \n- U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[95,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 8.\nUz čl.8.st.2. - brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[96,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 6.\nUz čl. 6.2.: brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znaju li državni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom. Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime  vještak  mentor nije stručan  da  upoznaje   kandidata   s   postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja.\nUz čl. 6.4. : predlaže se da  mentor može biti vještak s najmanje  5 godina iskustva  u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. Ukoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.Samo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a   ne   po   privatnim   zahtjevima)   mogu   na   odgovarajući   način   biti   mentori kandidatu. U praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po   nalogu   pravosudnih   tijela   već   provode   isključivo   privatno   naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan.\nUz. čl. 6.5.: Predlaže   se   da   ukoliko   strukovna   udruga   ili   komora   nema   mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru  Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina \n6iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva.\nUz čl. 6.6. : Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[97,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 5.\nUz čl.5.3. Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori\nUz čl. 5.st.2. Pojmovi   „specijalizirane   ustanove“   i   „državna   tijela   koja   obavljaju   poslove vještačenja“ na koje   se   odnose  odredbe o   pravima   i  obvezama iz  ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[98,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 4.\nUz čl. 4.- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani.Uz čl.4.1.- Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram da   bi   se   umjesto   navedenog   trebalo   provjeravati   znanje   vještaka   o procesnopravnim   odredbama   koje   reguliraju   situacije   u   kojima     vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je   bitnije   da je upoznat s   čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim  sporovima ,  nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti."]
[99,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 3.\nDodati čl.3.5.U zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.Potrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[100,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 1.\nKomentar- riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu usluguPredloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući   se   način   primjenjuju   i   na   vještake   koji   su   imenovani   u   pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\".Komentar:\n2Predloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\".Opasnosti ovog prijedloga su višestruke:1. Potencijalno   snižavanje   standarda   kvalitete: angažiranje   \"bilo   koga\"   izvan reguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja, stručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time se zanemaruje   ključna   svrha   postojanja   sustava   stalnih   vještaka  a   to   je osiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno   imenovanje   vještaka,   bez   jasnih   kriterija   kvalifikacije   i odgovornosti.   Izvan   sustava   stalnih   vještaka  otvara  pitanje   osiguranja   od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda, te postaje maglovito.3. Rizik za državni proračun:  Loši   rezultati: nekvalitetna   vještačenja   mogu   dovesti   do   pogrešnih   sudskih odluka, dugotrajnih  ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog nepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba predstavlja direktan financijski gubitak za proračun. Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu \"bilo koga\" može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih osoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su „regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.4. Podrivanje   sustava   stalnih   sudskih   vještaka: ako   se   omogući   angažiranje vještaka   izvan   reguliranog   popisa,   to   obeshrabruje   stručnjake   da   prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli sustav. Tko će htjeti biti \"stalni\" vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se ionako može angažirati \"sa strane\" za potencijalno bolju naknadu i bez strogih pravila?Europska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje se u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja \"bilo koga\" izvan strogo definiranog sustava. EU fokus na regulaciju i kvalitetu: Suprotno tome dominantni trend u EU je jačanje   regulacije,   transparentnosti,   stručnosti   i   neovisnosti   sudskih vještaka. Preporuke Vijeća Europe (CEPEJ) i Europske komisije za učinkovitost pravosuđa   naglašavaju   potrebu   za kvalificiranim,   obučenim   i   neovisnim vještacima, s jasnim kriterijima za imenovanje i kontinuirano usavršavanje. Ideja je izgraditi pouzdanu bazu eksperata. Nema   generalnog   zaobilaženja: ni   jedan   relevantan   EU   dokument   ili zakonodavstvo   o   sudskim   vještacima   ne   predviđa   generalnu   mogućnost zaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih osoba pod nejasnim \"posebnim propisima\". To bi bilo u direktnoj suprotnosti s temeljnim načelima osiguravanja stručnosti i pravne sigurnosti u pravosudnim sustavima EU."]
[101,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Generalno: Smatram da ovaj pravilnik bi donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na jasan   način   definirala   prava   i   dužnosti   vještaka   te   primjeren   iznos   naknade   za povjerena vještačenja.Također   mišljenja   sam   da   za     ekonomska   vještačenja   koja   su   po   obuhvatu dokumentacije najobimnija  treba biti donesen poseban zakon iz razloga jer \"velike\" predmete može vještačiti jedino trgovačko društvo s velikim brojem zaposlenih, a u odnosu na predloženu visinu boda takva društva ne mogu pozitivno poslovati pa se opravdano postavlja pitanje zastoja i poremećaja u sudskim postupcima zbog manjka vještaka.Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo) uopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka.Naročito   se   ukazuje   na   manjak   vještaka   ekonomske   struke   zbog   desetljeća zanemarivanja   uloge   vještaka   ekonomske   struke   u   svim   parničnim,   kaznenim   i upravnim postupcima."]
[102,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 8.\nUz čl.8.st.2. - brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[103,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 6.\nUz čl. 6.2.: brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znaju li državni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom. Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime  vještak  mentor nije stručan  da  upoznaje   kandidata   s   postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja.uz čl. 6.4. : predlaže se da  mentor može biti vještak s najmanje  5 godina iskustva  u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. Ukoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.Samo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a   ne   po   privatnim   zahtjevima)   mogu   na   odgovarajući   način   biti   mentori kandidatu. U praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po   nalogu   pravosudnih   tijela   već   provode   isključivo   privatno   naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan.uz. čl. 6.5.: Predlaže   se   da   ukoliko   strukovna   udruga   ili   komora   nema   mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru  Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina \n6iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva.uz čl. 6.6. : Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[104,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 5.\nUz čl.5.3. Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentoriUz čl. 5.st.2. Pojmovi   „specijalizirane   ustanove“   i   „državna   tijela   koja   obavljaju   poslove vještačenja“ na koje   se   odnose  odredbe o   pravima   i  obvezama iz  ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[105,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 4.\nUz čl. 4.- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani.Uz čl.4.1.- Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram da   bi   se   umjesto   navedenog   trebalo   provjeravati   znanje   vještaka   o procesnopravnim   odredbama   koje   reguliraju   situacije   u   kojima     vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je   bitnije   da je upoznat s   čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim  sporovima ,  nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti."]
[106,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 3.\nDodati čl.3.5.U zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.Potrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[107,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Članak 1.\nKomentar- riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu usluguPredloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući   se   način   primjenjuju   i   na   vještake   koji   su   imenovani   u   pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\".Komentar:\n2Predloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\".Opasnosti ovog prijedloga su višestruke:1. Potencijalno   snižavanje   standarda   kvalitete: angažiranje   \"bilo   koga\"   izvan reguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja, stručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time se zanemaruje   ključna   svrha   postojanja   sustava   stalnih   vještaka  a   to   je osiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno   imenovanje   vještaka,   bez   jasnih   kriterija   kvalifikacije   i odgovornosti.   Izvan   sustava   stalnih   vještaka  otvara  pitanje   osiguranja   od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda, te postaje maglovito.3. Rizik za državni proračun:  Loši   rezultati: nekvalitetna   vještačenja   mogu   dovesti   do   pogrešnih   sudskih odluka, dugotrajnih  ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog nepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba predstavlja direktan financijski gubitak za proračun. Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu \"bilo koga\" može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih osoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su „regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.4. Podrivanje   sustava   stalnih   sudskih   vještaka: ako   se   omogući   angažiranje vještaka   izvan   reguliranog   popisa,   to   obeshrabruje   stručnjake   da   prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli sustav. Tko će htjeti biti \"stalni\" vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se ionako može angažirati \"sa strane\" za potencijalno bolju naknadu i bez strogih pravila?Europska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje se u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja \"bilo koga\" izvan strogo definiranog sustava. EU fokus na regulaciju i kvalitetu: Suprotno tome dominantni trend u EU je jačanje   regulacije,   transparentnosti,   stručnosti   i   neovisnosti   sudskih vještaka. Preporuke Vijeća Europe (CEPEJ) i Europske komisije za učinkovitost pravosuđa   naglašavaju   potrebu   za kvalificiranim,   obučenim   i   neovisnim vještacima, s jasnim kriterijima za imenovanje i kontinuirano usavršavanje. Ideja je izgraditi pouzdanu bazu eksperata. Nema   generalnog   zaobilaženja: ni   jedan   relevantan   EU   dokument   ili zakonodavstvo   o   sudskim   vještacima   ne   predviđa   generalnu   mogućnost zaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih osoba pod nejasnim \"posebnim propisima\". To bi bilo u direktnoj suprotnosti s temeljnim načelima osiguravanja stručnosti i pravne sigurnosti u pravosudnim sustavima EU."]
[108,"JOSIP ŠITUM","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Generalno: Smatram da ovaj pravilnik bi donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na jasan   način   definirala   prava   i   dužnosti   vještaka   te   primjeren   iznos   naknade   za povjerena vještačenja.Također   mišljenja   sam   da   za     ekonomska   vještačenja   koja   su   po   obuhvatu dokumentacije najobimnija  treba biti donesen poseban zakon iz razloga jer \"velike\" predmete može vještačiti jedino trgovačko društvo s velikim brojem zaposlenih, a u odnosu na predloženu visinu boda takva društva ne mogu pozitivno poslovati pa se opravdano postavlja pitanje zastoja i poremećaja u sudskim postupcima zbog manjka vještaka.Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo) uopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka.Naročito   se   ukazuje   na   manjak   vještaka   ekonomske   struke   zbog   desetljeća zanemarivanja   uloge   vještaka   ekonomske   struke   u   svim   parničnim,   kaznenim   i upravnim postupcima."]
[109,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Nije problem u vrijednosti boda nego koliko se vrednuje pojedina radnja. Po mom mišljenju vrijednost boda može i biti 0,40 EUR samo, koliko bodova se vrednuje pojedino vještačenje i pojedina radnja, to tek treba uskladiti. Isto tako vrednovanje od 35 bodova po satu je preuzeto iz bivšeg Pravilnika iz 2008. godine pa se tu opet vraća na staro. Treba, prema uzoru na odvjetnike, više vještačkih radnji vrednovati, jer da bi se neko vještačenje realiziralo treba dosta aktivnosti koje Pravilnik ne spominje. Prema Pravilniku ispada da vještak samo sjedne i napravi nalaz što, svakako, nije tako. \nIsto tako uopće se ne spominje proučavanje sudskog spisa (u toku vještačenja i prije rasprave) i ostale tehničke dokumentacije (vrednovanje po satu), a to je bitna komponenta  vještačenja. \nIsto tako treba vrednovati i odgovaranje na odvjetničke podneske. Na tome odvjetnici najviše skupljaju bodove, a vještaci besplatno odgovaraju. Za odgovaranje na podneske mora se ponovno proučiti kompletna dokumentacija i često puta i sudski spis. Sve to iziskuje dodatne sate na postojeće vještačenje. \nNema ograničenja u broju podnesaka. \nJa sam u jednom predmetu odgovorio po 10 puta kada god se prohtjelo stranci ili punomoćniku da nešto predloži i uputi na sud.  \nProučavanje dokumentacije možda nebi bilo potrebno da su podnesci ili rasprava odmah nakon izrade nalaza i mišljenja. Međutim, u praksi, zna proći i po godina i godina i pol od izrade nalaza do prvih očitovanja. Tako da se mora opet sve iznova proučiti da bi se učinkovito i ispravno odgovorilo na primjedbe.\nTo se može bolje regulirati na način da se odgovaranje na podneske plati unaprijed u sklopu nalaza i mišljenja kao normalna radnja koja se dodatno vrednuje. \nOpćenito vrednovanje po satu, je kontraproduktivno i ne oslikava pravu situaciju. Ako bolji i iskusniji vještak treba 2 sata za neku radnju, a lošiji i neiskusniji vještak treba 4 sata za neku radnju onda ovakav predloženi način znači da treba lošijeg vještaka više platiti jer je odradio više sati.\n Isto tako treba regulirati izradu dopune nalaza i mišljenja. Često puta dopuna nalaza i mišljenja je sasvim novo vještačenje. Neki suci smatraju da se dopuna ne plaća, a neki suci smatraju da se dopuna plaća. \nUglavnom neregulirano područje.  \nIsto tako nije jasno dali je izlazak vještak na raspravu plaćen ili nije. Neki suci smatraju da je vještak već plaćen i da je njegova dužnost da bez naknade prisustvuje raspravi dok neki suci smatraju da se vještak ipak treba platiti za raspravu.\nZa izradu pisanog nalaza i mišljenja (ovisno o složenosti vještačenja) predlaže se od 400 bodova do xx bodova. Ovo xx znači da nema gornjeg ograničenja za maksimalno vještačenje. Treba sucu obrazložiti što će se raditi i na koji način i predložiti broj bodova za sve navedeno. \nTreba ukinuti izraz „predujam“. \nNa taj način se asocira da vještak dobiva samo dio vrijednosti, a onda drugi dio dobiva kasnije. Ja sam se često puta dosta načekao i potrošio vremena da dobijem drugi dio. Kada stranka dobije vještačenje teško se odlučuje za plaćanje drugog dijela jer je već dobila vještačenje. Isto tako stranka razmišlja dali je nalaz pogodan za njega. Ako nije onda se teško odlučuje za naknadno plaćanje vještaka. \nMislim da bi trebalo regulirati da sudac pozove vještaka da isti prouči spis i da odredi koja bi to cijena bila i onda se nebi nikakav predujam koristio nego bi to bila ukupna i konačna cifra za vještačenje. Taj sistem je najučinkovitiji i najbrži i naročito bi se trebao primijenjivati kod specifičnih i neuobičajnih vještačenja. \nIsto tako plaćanje u sudskim procesima ide na način u odnosu sudac – odvjetnik – vještak na kraju. Sudac, u dogovoru sa vještakom, odredi cijenu vještačenja. Napiše Rješenje koje preuzima odvjetnik stranke i (često u dogovoru sa strankom) ako zaključi da je iznos za vještaka prevelik žali sa na iznos za vještačenje. \nNa to se vještak mora očitovati i često dođe do višeg suda koji odlučuje dali je vještak zatražio preveliku naknadu. Znači da su odvjetnici ti koji indirektno odlučuju dali je vještaku prevelika neka naknada jer su oni ti koji zastupaju stranku i javljaju stranci koliko je vještak zatražio.  \nPo pitanju cjenika vještačkih usluga najvažnija je „percepcija vještačke cijene“. Percepcija cijene se ne propisuje ona već postoji odavno u sudskoj praksi. Većina sudaca smatra da se vještak treba kretati oko 500 EUR što onda nije prevelik iznos i neće se nitko buniti. Ja sam analizirao svoje račune od prije dvadesetak godina isto se kreću oko 500 – 700 EUR. Znači stanje se nije ništa promjenilo što je katastrofa sa cijenama.\n Čitava RH se bori da svoja primanja uskladi sa rastom troškova i benzina i ostalih, u životu, neophodnih troškova. Svi ekonomisti RH razmišljaju kako uskladiti rast primanja sa povećanjem troškova i još ništa nisu smislili.\n Nije problem u vrijednosti boda nego u broju bodova koja se mora adekvatno odrediti za sve radnje koje se koriste u vještačenju.  \nOvdje je očito nerazumjevanje tehnologije rada vještaka. Vještaci smatraju da se treba povećati vrijednost boda, a Ministarstvo smatra da su limitirani sa sredstvima jer se vještaci financiraju iz proračuna. \nJa 30 godina radim i samo sam napravio 3 vještačenja iz proračuna. Znači da se 99,9% vještačenja financira direktno od stranaka u sudskim sporovima."]
[110,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Nije prošlo niti 14 dana od početka eSavjetovanja, a već ima oko 600 primjedbi. To je rezultat toga što se nije konzultirala struka prije sastavljanja ovog pravilnika nego se prepustilo administrativnom uređivanju ove problematike."]
[111,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Uz čl. 38. dodati stavak 2.\n- Predmeti preuzeti za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima\n(„Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) se obračunavaju po\ntom Pravilniku."]
[112,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Uz čl. 37.\n Članak 30. stavak 4. ne postoji u prijedlogu Pravilnika"]
[113,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Uz cijeli članak:\n\n27\n- Riječi „kada mu je izrečena“ i „kada mu prestane“ zamijeniti sa „u roku od xx\ndana od dana izvršnosti rješenja kojim je utvrđena…“\n- Riječ „oduzima se“ zamijeniti sa „obvezan je vratiti“ i u skladu sa time\nprilagoditi kontekst"]
[114,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Uz čl. 32.\n- Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana\nzaprimljenog zahtjeva."]
[115,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Uz čl. 31.6.\n- Brisati stavak jer pravne osobe već odavno ne trebaju imati pečat dok iste niti\nnemaju elektronički pečat"]
[116,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Ovaj članak uopće nije razrađen kako treba. Primjera radi vještaci u području\nekonomije moraju pročitati stotine stranica, ili tisuće, zbog stalnih promjena propisa,\nkako bi se to valoriziralo?"]
[117,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog\nbirokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji\nzadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju\nnajvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i\nprotuustavno.\n- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da\npravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke.\n- Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna\ntijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti\nsve traženo od pravosudnih tijela\n- Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od\npravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje\ndodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima.\n- Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a\nsustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni\nplatforma ni sigurnosni protokoli).\n- Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise\nkao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s\naspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o\nosjetljivim sudskim informacijama\n- U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su\nvještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog\ntijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti\npodataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi.\nSmatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv.\nprivatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24.\nČuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika.\n\n24\n\nPredlaže se brisati članak\nOvo je samo dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove\nvještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost\nod pravosudnih tijela pribaviti iste podatke\n\nVođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez\nnaknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već\nposjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom\nsudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez\npotrebe za vođenjem posebnog dnevnika. Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja\nkao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti\njednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo a s obzirom da\nMinistarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[118,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","U stavku 1. ovog članka je potrebno barem primjerice naznačiti neke od\n„opravdanih razloga „ za nepreuzimanje vještačenja posebno jer se navodi da je\nvještak „dužan preuzeti dodijeljeni posao „ te je vezan danim rokovima. U stavku\n3. se spominju „ objektivni razlozi „ nemogućnosti dovršenja preuzetog\nvještačenja u roku pa bi bilo dobro navesti neke od tih objektivnih razloga koji su\nzapravo opravdanih razlozi iz stavka 1 .\n\nPotrebno je pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi.\n\n23\nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o\nvještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade\nkoja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos\npredujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer\nMinistarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima)\nopravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a\nsudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za\npribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju\nnajmanje 60 dana?"]
[119,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Po ovom članku natpisna ploča mora sadržavati ime i prezime te „ svojstvo u\nkojem djeluje „ a djeluje kao vještak .Bolje je određenje po sadašnjem Pravilniku u\nkojem je precizirano da treba sadržavati i područje vještačenja odnosno struku\nkojom se vještak bavi"]
[120,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Uz čl. 20.2. - promjena\n- Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim\nporeznim propisima."]
[121,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Dodati uz čl.19.2. – promjena stavka\n- Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz\nnajekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često\nnije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Šibeniku javnim\nprijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod\nkorištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja.\n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta\nodnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba\nobaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta\nodnosno boravišta.\n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil\nima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima\nza naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n- Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja,\ndužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima\nHrvatskog autokluba (HAKMap).\n- Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i\nvjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju\nputni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n- Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog\nvozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta\nobavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka\ndo pojedinih odredišta takvo putovanje nipošto nije ni najkraći put niti je\nnajekonomičnije. Što ako se iz određenog mjesta još treba ići nekoliko\nkilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17. i odrediti naknadu prema\ncijeni goriva u slučaju korištenja osobnog vozila.\n.\nUz cijeli članak:\n- Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake.\nTekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike\nodnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\n- Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju\nsamostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time\nda porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim\nknjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj\n\n21\ndjelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti\nsa važećim propisima.\n- Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u visini\nneoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe\nutvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“.\n- Stavak 3. brisati\n\nPredvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu\ntroškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove\ncestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte).\nKorištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking,\ntrošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u\nvidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje\nprethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice\ni dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i\nosobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila\nvještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[122,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Dodati uz čl.18.2.\n- Na naknadu izmakle zarade (obrazloženje- to je već propisano i kroz čl. 256.\nZPP)\nDodati čl.18.4.\n- Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj.\nOvdje bi trebalo raščlaniti materijalne troškove kada ih fakturira pravna osoba od\nfizičke osobe jer imaju različit porezni tretman.\nDodati:\n1. Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se\nisplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po\nnekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[123,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Dodati uz čl.17.\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u pravilniku kao i u Zakonu o\nsudovima iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste\nvještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna\ntijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje\nodređuje se prema tom cjeniku. (dodati „pravne osobe“)\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste\nspominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje\nobavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema\ntom cjeniku (obrazloženje- u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima se navode\npravne osobe a ustanove su pravne osobe)\n- Tipfeler u članku – dodati – pravne osobe pored već navedenih specijaliziranih\nustanova i državnih tijela\n- Zašto za specijalizirane ustanove i državna tijela treba postojati poseban\ncjenik nagrada za obavljeno vještačenje različit od onog iz čl.13.? Znači li to\nda postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju\nnagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz\nposlodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu.\n\n19\nPredlaže se brisati članak. Apsolutno nije prihvatljivo da samo ustanove i državna\ntijela imaju svoj cjenik. Državna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom\nistom pravilniku i po istim uvjetima kao i fizičke osobe ili pravne u vlasništvu fizičkih\nosoba.\nParalela ovome je kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac\ndodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti\nbroj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 EUR.\nPredložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog\npoložaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih\nustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode\ntakve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci\nobvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u\nnaknadama za usporediv rad.\nČlanak nije korektan prema vještacima koji ne pripadaju specijaliziranim ustanovama\ni ide u korist isključivo državnog/javnog sektora."]
[124,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","uz cijeli članak:\nSuci paušalno određuju visinu predujma koja vrlo često nije dostatna ni za inicijalni\nnalaz i mišljenje, a pogotovo za naknadne radnje. Pravilnikom je potrebno obuhvatiti i\ndruge radnje koje se stavljaju pred vještaka, primjerice:\n1. ukinuti maksimum od 4.000 bodova\nZnačajan je broj vještačenja primjerice na Trgovačkom sudu koji vrlo lako premašuje\ntaj dodijeljeni iznos i još se „štedi“ na troškovima odlaska i rada na terenu, što u\nkonačnici dovodi do dopune vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi\npadaju na teret vještaka a i do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa.\n2. očitovanja i dopune vještačenja - minimalno 150 bodova ili po satu uz\nobrazloženje utroška\nPredloženim se ne navodi da bi se za očitovanja imalo pravo na naknadu. U praksi\nse trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod\nsloženijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos\nbodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja\ndokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. Da ne\ngovorimo kada se nađete u „obijesnom parničenju“ pa točno vidite da odvjetnici\nprigovaraju samo kako bi povećali broj podnesaka koji nerijetko budu vrijednosti od\npar tisuća eura.\n3. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodova\nRočišta često znaju biti 9, 12 ili čak 18 mjeseci od izrade vještva što zahtjeva ponovni\npregled cjelokupne dokumentacije koji kod složenih predmeta nakon dugo vremena i\n60 vještava izrađenih u međuvremenu, zna potrajati i cijeli dan.\n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodova\nVrlo često se pored izdanog pisanog mišljenja zahtjeva pristup ročištu i ponovno\ndavanje mišljenja na pitanja već obrađena u vještvu ili odgovore na nova pitanja.\nVeliki broj sudaca smatra da ovo nije potrebno dodatno „nagraditi“ jer da je to već\nsadržano u onoj inicijalnoj crkavici koju su dali.\n5. priprema i pristup ročištu za koeg vještak nije bio obaviješten da se neće\nodržati\n6. propisivanje roka za isplatu vještaku\nZakon uredno propisuje rok od 30 dana, ali svjedoci smo svi da se to ne poštuje.\nMnogi suci čekaju da se razjasne svi prigovori odvjetnika prije nego se odluče na\nisplatu vještaku, što mi je s jedne strane razumljivo. Ali isto tako imate mnoge suce\nkoji donesu presudu, ili spis ode na 2. stupanj ili ode u arhivu a da vještak nije\nplaćen.\nNemoguće je raditi u uvjetima kada čekate isplatu po 6-9-12 ili više mjeseci za svoj\nrad.\nUz cijeli članak:\nPredložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života\nniti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o\nnagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje\nživotnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja.\nU protivnom dolazi do situacije da je rad sudskog vještaka sustavno potplaćen,\nunatoč visokoj razini stručnosti, odgovornosti i pravne posljedice koje nalaz i\nmišljenje mogu imati na postupak.\n\n18\nUmjesto propisanih 0,40 EUR, odrediti vrijednost boda na najmanje 1,20 EUR te\nosigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne\nili prosječne plaće u RH.\nNaknada za prisustvovanje raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta je preniska te\nne pokriva stvarne troškove vremena, pripreme i prometa.\n\nNagrada vještaka, odnosno vrijednost boda bi trebala pratiti statističke pokazatelje\npotrošačkih cijena. Osim navedenog parametra moguće je izračun dobiti i u odnosu\nna minimalnu ili prosječnu neto plaću u RH. Nemoguće je, neživotno i nelogično da je\nbod ostao isti, a prema svim projekcijama plaća proteklih godina razvidno je nužno\nuvećanje boda, u skladu sa uvećanjem troškova. Vrijednost boda stalnog sudskog\nvještaka, temeljem rasta većeg broja parametara u razdoblju od 1998.g. do danas\nobjektivno iznositi 1,20 EUR."]
[125,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Komentar:\nPojedina vještačenja zahtijevaju višemjesečni rad (ponekad i duže od godinu dana)\nte se predlaže da vještak ima pravo na dio naknade i prije obavljene usluge prilikom\nrada na vještačenjima koja zahtijevaju značajno vrijeme za izradu vještačenja.\nNedostatak kompenzacije za administrativne troškove: nagrada neadekvatno pokriva\nrastuće administrativne troškove, troškove edukacije i nabavke opreme, što je u EU\nuobičajeno dio kalkulacije tarifa\nNisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka, te se daje prijedlog:\n priprema vještaka za dolazak na ročište po satu (najmanje 1 sat)\n dodatak za žurnost u postupanju (rok za izradu 16-29 dana) – uvećanje za\n50%\n dodatak za izuzetnu žurnost u postupanju (rok za izradu do 15 dana) –\nuvećanje za 100%\n pisano očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku 50 bodova\nuz cijeli članak:\n- iznos nagrade i naknade potrebno povezati ili s VPS-om, ili brojem listova\nspisa ili nekim drugim kvantitativnim parametrom u vezi vještačenja, te kao i u\nOdvjetničkoj tarifi odijeliti kaznene, ovršne, parnične i ostale postupke prema\nkategorijama složenosti\n- vrijednost boda najmanje 1,00 eura (što je 50% od odvjetničke tarife koja se\nutvrđuje po radnji dok se vještačenjem obuhvaća cjelokupni spis)\n- što se podrazumijeva pod pojmom „izbivanjem iz mjesta\nprebivališta/boravišta“, koja udaljenost, odlazak u drugu JLPRS ili prvo\nsljedeće naseljeno mjesto?\n- Stavak 7. je nepotreban i nije jasno kako se uklapa u kontekst isplate nagrade,\nodnosno koje konkretno stavke je potrebno obrazložiti, pretpostavka je da se\nmislilo na dokaze o postojanju troškova a koji su obrađeni u čl. 18;"]
[126,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","uz čl. 15. :\n- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu\n(vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u\ndrugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge\nima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova\nUz čl.15.3.- vezano za vrijednost boda i sata\n- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su\nuzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti\nizrade nalaza i mišljenja\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi\nbila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn\nkoja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje\ndoprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila\n1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne\nplaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu\nza 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR\n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda\nod 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna\nneto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58\nputa pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i\nnamještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi\nstoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto plaća u RH za VSS iznosila je 3.080\nkn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz 2025. u RH za sve djelatnosti\ni neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV) iznosila je 1.446 EUR što\nje 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila\npovećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti\niznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40\nEUR\n- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti:\nprema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz\nvremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na\nprosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za\nplaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto\nplaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema\nprosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR.\n\n12\n- Takva odredba nije prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u\nkaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica\nnije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova.\n- Ovaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako. Vještaci ekonomske struke\nod svih ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine\nknjigovodstvene dokumentacije. Od vještaka se traži prikupljanje\ndokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po\nbazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih\nradnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano.\nUz 15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski\ntumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače\nisti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost\njednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od\n70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00\nEUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.)\nodlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je\nodređen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada\nvještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i\ntumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti\nod 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je\nimati istu vrijednost sata rada kako je i bilo.\n- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na\nsudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio\n14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo\n35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata\nrada.\n- Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za\nkoju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\n- Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada\nporasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16\nEUR\n- Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se\npredlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se\npredlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\nPrema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se\npovećao samo za 4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača\npovećao za 30,71 EUR.\nKako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na\npočetnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR.\n- Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene\nsatnice od 14,00 EUR.\n- U Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR a vještaka 51,00 EUR\nodnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je\npredloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada\ntumača?\n- Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj\nbude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat\n\n13\nvještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u\nSloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na\nEU\n- Usporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s\ncijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR\n(odnosno bod bi trebao biti 1,42 EUR)\n- Usporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i\nprimjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti\n42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR.\n- U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih\nugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženom s cijenom sata od 14,00\nEUR kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega\nbi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10\ngodina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom\nučenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na\nučenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- U Srbiji je sat rada vještaka 42,65 EUR a za RH se predlaže od 2026.g. 14,00\nEUR odnosno niže od Srbije za 28,65 EUR.\n- Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava, u odnosu na 2025.g.\nza 0,50 EUR. Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 28 godina za\n0,23 EUR, što je obezvrjeđivanja obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- Sat usluge čišćenja je najmanje 20,00 EUR neto dok ministarstvo predlaže sat\nrada vještaka od cca 8,00 EUR neto odnosno za 12,00 EUR niže od usluge\nčišćenja.\n- Budući je minimalna cijena usluge čišćenja po satu 20,00 EUR neto, a\npredloženo je da usluga rada vještaka bude cca 8,00 EUR neto pa bi usluga\nčišćenja bila gotovo 3 puta skuplja od usluge rada vještaka.\n- Prema cjeniku komunalnih usluga sat rada KV radnika iznosi 16,00 EUR pa je\nnejasno zašto bi cijena sata rada vještaka bila niža od cijene KV radnika.\n- Prema javnoobjavljenim izjavama ministra M. Pilepića Vlada RH je od 2020.\ndo danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim\nslužbama (na teret proračuna), dok MPUiDT predlaže povećanje naknade za\nvještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna).\n- Prilikom uspostavljanja RH 1991.g. su preuzeti zakoni uključivo i objavljeno u\nNN 8/88 Pravilnik o naknadi troškova u sudskim postupcima, kojim je\nodređeno da je nagrada vještaku jednaka trostrukom osobnom dohotku. Na\nisti način bi odgovarala i cijena formirana 1998.g. Primjenom tog omjera na\nprosječnu plaću iz srpnja 2025.g. vrijednost boda bi morala biti 1,07 EUR.\n- vrijednost boda 1,00 EUR a sat 40 bodova a ne 35 bodova\n- temeljem predloženog vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako\nrasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova što je u suprotnosti\nsa realno izgubljenom vremenu (npr. vještak iz istočnog dijela Zagreba treba\ndoći na raspravu u Trgovački sud u Karlovac koja traje cca 20 min javnim\nprijevozom. Vještak će za 20 min rasprave utrošiti cijeli radni dan koji neće\nmoći naplatiti\n\n14\n\n- Generalno vezano uz vrijednost sata:\n- Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se\nne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u tim slučajevima.\n- Prema Izvještajima Glavnog državnog odvjetnika RH o radu Državnih\nodvjetništava samo u razdoblju otkako je RH članica EU oduzeta je imovina u\nkorist RH u iznosu od 305,8 milijuna EUR odnosno u prosjeku godišnje 25,5\nmilijuna EUR što ne bi bilo moguće posebno bez provođenja knjigovodstveno-\nfinancijskih vještačenja. Stoga vještaci pridonose punjenju državnog\nproračuna RH.\n- Bez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH\nne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR. U\nsvim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na\nteret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH.\n- Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na\nvještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret državnog proračuna.\n- Predviđen iznos od 4.000 bodova po predloženoj cijeni koja je neprihvatljiva\nod 0,40 EUR daje ukupan iznos od 1.600,00 EUR a navedeno nije dovoljno za\nizradu bilo koje procjene. Predloženi način bi doveo do sniženja trenutno\nprimjenjivih cijena za izradu procjena.\n- Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od\ntržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje\ni zadržavanje najboljih eksperata u sustavu.\nDugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade koje se predlažu\ndugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja,\nposljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući\npravičnost odluka.\n- Nepostojanje revizije visine naknada: Nije predviđen mehanizam redovite\nrevizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima\n(inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno\nobezvređivanje.\nVezano uz čl. 15.3.\n- Predlaže se promjena na način da glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000 bodova (jer se\nprema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje\nusmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova- brisati!- Pojasniti kakvo je to\ninterdisciplinarno vještačenje za tu predloženu vrijednost od 60,00 EUR\nDodati:\n3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima\nsu brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s\nminimalno 100 bodova na više\nVezano uz čl. 15.4.\n- Promjena članka na način da isti glasi: Za posebne radnje (očevid, pregled,\npretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje,\nprocjena, analiza uključivo i pregled i analiza dokumentacije, utvrđivanje,\nosiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, pisanje očitovanja i\ndavanja dopuna vještačenja na nove zadatke te dr.) nagrada se uz obračun iz\nstavka 3. utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova.\n\n15\nObrazloženje: radi izbjegavanja mogućih tumačenja da se riječ analiza odnosi\nnpr. na kemijsku analizu potrebno je dodati da je riječ i o pregledu te analizi\ndokumentacije.\nVezano uz stavak 4. Dati bolje obrazloženje na što se odnosi npr. analiza nije\ndetaljno obrazloženo što bi to točno bilo, dodati da se to odnosi i na: analiza\ndokumentacije, analiza računa, financijskih izvještaja i sl. koja se može obračunati\nu satima uz stavak 3. točka 1. gdje je navedeno Izrada nalaza i mišljenja, kako bi\nse dobio strukturiran izračun vrijednosti.\nVezano uz čl. 15.5.\n- Dodati: Za pripreme za usmeno izlaganje izvještaja i mišljenja ili procjene\npripada sudskom vještaku ili sudskom procjenitelju najmanje 2 sata. Naime,\nčesto se ročište održava i više godina nakon što je vještačenje obavljeno a\nkod pojedinih predmeta nije izuzetak da vještak treba uložiti u pripremu\nznačajno vrijeme.\nUz čl. 15.7.\n- Dodati- obračunate po satima pa se predlaže da članak glasi: Stalni sudski\nvještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti\ni obrazloženje svake stavke (kako je i do sad bilo).\nPredlaže se dodati čl. 15.8.\n- čl. 15.8.- usklađenje vrijednosti boda\n- Vrijednost boda se automatski usklađuje za postotak rasta osnovice plaće za\ndržavne službenike i namještenike i stupa na snagu od mjeseca kad se\nprimjenjuje za iste. Obrazloženje- kako bi se izbjegla u budućnosti mogućnost\nda ponovno vještacima se ne uskladi vrijednost boda u dugogodišnjem\nrazdoblju, potrebno je imati automatizam povećanja vrijednosti boda.\n- Kako bi se izbjegla mogućnost da se u budućnosti ponovno vještacima ne\nusklađuje bod potrebno je imati automatizam pa se predlaže da se vrijednost\nboda povećava za postotak rasta minimalne plaće i stupa na snagu od\nmjeseca usklađenja iste.\nPredlaže se dodati čl. 15.9. – nigdje nije propisano što je to zahtjev niti\npostupanje pravosudnog tijela u odnosu na zaprimljeno. Navedeno je nužno\npropisati a posebno s obzirom na Zakon o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i\nFiskalizacije 2.0.\n- Pravosudno tijelo je o primljenom zahtjevu za isplatu nagrade vještaku dužno\ndonijeti odgovarajuće rješenje u roku od 8 dana po primitku istog\n- U slučaju da je u parničnim predmetima iznos zatražene nagrade vještaka u\nvisini do prethodno uplaćenog predujma za vještačenje, pravosudno tijelo će\npo donošenjem rješenja po primitku zahtjeva vještaka naložiti isplatu nagrade\nu roku od 8 dana\n- U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri\nmjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može\nbiti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja.\n- Nedostaje kompletna procedura zahtjeva za naknadu vještaka usklađena sa\nZakonom o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n\n16\n- Nije objašnjeno a potrebno je: da li vještak na predmetni spis e-komunikacijom\nšalje zahtjev za naknadu, odnosno specifikaciju naknade, a račun\nračunovodstvu Suda. Procedura kojom sudac izdaje rješenje o isplate, kao i\nprocedura kojom računovodstvo temeljem tog rješenje obavlja isplatu, te\nrokovi isplate po računovodstvu. Potrebno propisati način postupanja.\nPosebno dati postupanja u vezi eRačuna i fiskalizacije gdje je primjenjivo ili\npropisati da se vještačenja isključuju iz te regulativa.\n- Vještaci se u praksi susreću sa smanjenom likvidnošću iz razloga što pojedina\nrješenja o isplati ili plaćanja čekaju po više mjeseci, i to: radi vremena\npotrebnog da sudac iza rješenje o isplati i radi vremena, odnosno obrade\nračunovodstva izdanih rješenja o isplate. Blaži primjer iz prakse, ali učestao -\nnalaz je predan 15.05.25., sudac je rješenje napiše 15.06.25, a računovodstvo\nobavi isplatu 15.07.25.\n- Često se rješenje napiše i donese značajno nakon izrade vještačenja pa je\npotrebno propisati da pravosudno tijelo u roku od 8 dana mora donijeti\nrješenje."]
[127,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Sa brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena\niskaznica Ministarstva.\nU praksi se događalo da pojedini vještaci nisu bili na popisu iako su imali važeće\nimenovanje te je stoga važno i navedeno regulirati (npr. nisu bili na popisu iz\ntehničkih razloga koji nisu u domeni vještaka)"]
[128,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Uz čl. 14.1.\n- potrebno detaljnije urediti pojmove „pravne osobe koje su prestale s radom“\n(da li su prestale pružati usluge vještačenja, pa su razriješene na vlastiti\nzahtjeva, da li se ova odredba odnosi na pokrenute postupke iz Stečajnog\nzakona itd.),\n- u čl.11. određeni su postupci kojima se uređuje status vještaka: imenovanje,\nprivremena zabrana i razrješenje. U ovom stavku uveden je pojam povezan uz\npravne osobe „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“ a koji je\npotpuno nejasan, odnosno nije definirano u kojim se uvjetima pravnoj osobi\nmože „oduzeti odobrenje“. Sva prava i obveze, u skladu sa propisom kojim se\nuređuje opći upravni postupak, treba jasno i jednoznačno odrediti.\nUz čl.14.2.\n- Popis nije upravni akt već javna objava na web stranicama nadležnih tijela.\nSlijedom toga se prava i obveze ne mogu utvrđivati povezivanjem na rokove\nkoji teku od radnje koja nije upravni akt. Umjesto „danom brisanje“ potrebno je\nodrediti „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy“\n pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu. Predlaže se\nda se u tom slučaju iskaznica i pečat stave van snage."]
[129,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","uz čl. 13.3. :\n Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i\nprezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu\nobavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte.\n Predlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe\nveć isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka\n Za potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela\nupućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna\nadresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su\ndrugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)\n Navođenje punog imena prezimena i pune adrese je sporno i s aspekta\nGDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o\nosjetljivim informacijama\n U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka\nministarstvo objavljuje na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u\nstavku 3.navodi se da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka.\nTaj podatak nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je\nza stranke bitan podatak o adresi obavljanja djelatnosti"]
[130,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Uz čl. 13.1.:\n- Izvršnost rješenja potrebno prethodno urediti kako je opisano u komentaru na"]
[131,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Uz čl.12.1.\n- Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije\ndopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li\nupravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom\nodredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja),\nozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o\nimenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke\n11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i\ndržavni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim\nsporovima.\nUz čl. 12.2.\n- Koje pravne osobe? Da li su to i specijalizirane ustanove i državna tijela?"]
[132,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","uz čl. 11. :\n- Ministar odlučuje o:\n• imenovanju, privremenoj zabrani i razrješenju vještaka (čl. 11),\n• imenovanju Povjerenstva i utvrđivanju visine naknada (čl. 4. i 32.),\n• propisivanju programa i troškova obuke (čl. 4. st. 8.),\n• odobravanju svih službenih iskaznica i vođenju popisa (čl. 13., 32.–34.).\nSustav postaje izrazito centraliziran, bez učinkovitog nadzora ili sudjelovanja\nstrukovnih tijela u donošenju odluka. To može otvoriti prostor za netransparentnost i\npolitički utjecaj na imenovanja i razrješenja.\n- Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se\nmože samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je\nodluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i\nposkupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost\n\n8\ndvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku).\nOvakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka\n- Trenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i\nrazrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka,\nšto otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne,\nneosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija.\nTakve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti\npovjerenje u sustav. Preporučuje se uvesti mogućnost žalbe unutar\nadministrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite\nprava vještaka.\n\nKomentar:\nPrevelik monopol Ministarstva u imenovanju: gotovo potpuna monopolizacija svih\npostupaka imenovanja i odlučivanja o pravima vještaka od strane Ministarstva stvara\nrizik od političkog utjecaja i smanjuje neovisnost profesije.\nNedostatak neovisnog tijela za imenovanje (EU praksa): mnoge zemlje EU imaju\nneovisna povjerenstva ili tijela sastavljena od predstavnika pravosuđa, strukovnih\nudruga i akademika koja sudjeluju u imenovanju vještaka, čime se osigurava veća\ntransparentnost i objektivnost."]
[133,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","uz čl. 10. :\n Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u\nsuprotnom predloženo nema smisla\n Predlaže se dodati stavak 2. – prilikom odluke o privremenoj zabrani\nobavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje\nnadležnog županijskog suda"]
[134,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","uz čl. 9. :\n Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom\nsklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom\ngodišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome\nobavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju\npodatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)\n U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i\nsmanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja\niste, te po obnavljaju"]
[135,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Uz čl.8.st.2.\n- brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora\nnad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje\n&quot;prolazne ocjene&quot;. Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[136,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Uz čl. 6.2.:\n brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znaju li\ndržavni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i\nnju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja\nkoja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja.\nDrugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i\nmišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati\nkandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i\nmišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\n Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku\nnepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s\npostupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti\ndio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i\nmišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat\nbiti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja.\nuz čl. 6.4. :\n predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u\nobavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja\nobavljenih po nalogu pravosudnog tijela.\nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se\npotvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih\ntijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori\nkandidatu.\n\n6\nU praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele\nraditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena\nvještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za\nvještaka nije dostatan.\nuz. čl. 6.5.:\n Predlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora\nodgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa\nmentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru\n Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava\nuvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina\niskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni\nsudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva.\nuz čl. 6.6. :\n Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u\nroku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno"]
[137,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Uz čl.5.3.\n Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju\nuvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori\n\n5\n\nUz čl. 5.st.2.\n Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove\nvještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga\nPravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom\nnavesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[138,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da ovaj pravilnik bi donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto\npravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na\njasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za\npovjerena vještačenja.\nTakođer mišljenja sam da za ekonomska vještačenja koja su po obuhvatu\ndokumentacije najobimnija treba biti donesen poseban zakon iz razloga jer \"velike\"\npredmete može vještačiti jedino trgovačko društvo s velikim brojem zaposlenih, a u\nodnosu na predloženu visinu boda takva društva ne mogu pozitivno poslovati pa se\nopravdano postavlja pitanje zastoja i poremećaja u sudskim postupcima zbog manjka\nvještaka.\nMinistarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo)\nuopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji\nnisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka.\nNaročito se ukazuje na manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća\nzanemarivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim parničnim, kaznenim i\nupravnim postupcima."]
[139,"GABRIEL HUMAČKIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Naročito se ukazuje na manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća zanemarivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim parničnim, kaznenim i upravnim postupcima."]
[140,"GABRIEL HUMAČKIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo) uopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka."]
[141,"GABRIEL HUMAČKIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Također mišljenja sam da za ekonomska vještačenja koja su po obuhvatu dokumentacije najobimnija treba biti donesen poseban zakon iz razloga jer \"velike\" predmete može vještačiti jedino trgovačko društvo s velikim brojem zaposlenih, a u odnosu na predloženu visinu boda takva društva ne mogu pozitivno poslovati pa se opravdano postavlja pitanje zastoja i poremećaja u sudskim postupcima zbog manjka vještaka."]
[142,"GABRIEL HUMAČKIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da ovaj pravilnik bi donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja."]
[143,"LJERKA ŽIVKOVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Trenutna situacija, gdje je materija sudskih vještaka i procjenitelja uglavnom regulirana  podazkonskim aktom na temelju Zakona o sudovima , dovodi do preblema u praksi, nedorečenosti pojedinih odredbi i čestih izmjena propisa što stvara pravnu nesigurnost. Stoga bi jedini logični korak prema profesionalizaciji i uređenja djelatnosti na najvišoj razini bilo donošenje Zakon. Ključne prednosti zakona koji je propis više pravne snage bio bi: sustavno i cjelovito uređenje, veća stabilnost i transprentnost, jasnije definiranje prava i obveze, usklađenost sa standardima EU i veća zaštita struke.."]
[144,"ANISIJA BEŠLIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da ovaj pravilnik bi donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja.\nTakođer mišljenja sam da za  ekonomska vještačenja koja su po obuhvatu dokumentacije najobimnija  treba biti donesen poseban zakon iz razloga jer \"velike\" predmete može vještačiti jedino trgovačko društvo s velikim brojem zaposlenih, a u odnosu na predloženu visinu boda takva društva ne mogu pozitivno poslovati pa se opravdano postavlja pitanje zastoja i poremećaja u sudskim postupcima zbog manjka vještaka.\nMinistarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo) uopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka.\n\nNaročito se ukazuje na manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća zanemarivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim parničnim, kaznenim i upravnim postupcima."]
[145,"DARKA CECIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Iz Nacrta Pravilnika brisana je odredba članka 12. starog Pravilnika (NN 61/19) koja je regulirala sankcije i odgovornost za kršenje rokova u postupku ponovnog imenovanja. Time je eliminiran svaki oblik pravne zaštite vještaka u slučaju prekoračenja rokova trajanja postupka od strane Ministarstva što smo iskusili gotovo svi vještaci koji su podnosili zahtjev u posljednje 2 godine.\nU ovom nacrtu su definirane nove administrativne obveze vještacima dok je istovremeno vrijednost boda neusklađena sa rastom prosječne bruto plaće državnim i javnim službenicima od 1998. do danas. \nUostalom, ovaj nacrt Pravilnika o sudskim vještacima poziva se na Zakon o sudskim vještacima koji u biti ne postoji. Pravilnik koji se donosi bez zakonskog temelja nije provedbeni akt i u pravnom smislu je ništetan."]
[146,"MAJA KOSTIJAL","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Mišljenja sam da je biti sudski vještak velika čast, koju svatko od nas mora opravdati svojim poštenim, nepristranim i serioznim radom. Također sam mišljenja da se pravilniku od strane MPUiDT mora pristuputi iznimno pozorno  i stručno , uvažavajući sam rad vještaka, koji su, bez obzira na struku,  desna ruka pravosuđu.  Zamislite samo koji bi kolaps nastupio u sudskim postupcima da nema vještaka. Zabrinjavajuća činjenica je,  da se  u odnosu na prethodnu godinu broj vještaka smanjio za cca 400."]
[147,"DANICA SMOJVER","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije svakako bi trebalo razmotriti zabrinjavajući podatak da u protekloj godini veliki broj vještaka (cca 400) nije obnovilo licencu, jednako tako evidentno je taj manjak nije nadoknađen \nizborom novih vještaka, upravo zanemarivanje struke ekonomskih vještaka dovelo je posljedično do manjka vještaka"]
[148,"NATALIJA JAMBREČIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Smatram da ovaj pravilnik bi donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja.\nTakođer mišljenja sam da za  ekonomska vještačenja koja su po obuhvatu dokumentacije najobimnija  treba biti donesen poseban zakon iz razloga jer \"velike\" predmete može vještačiti jedino trgovačko društvo s velikim brojem zaposlenih, a u odnosu na predloženu visinu boda takva društva ne mogu pozitivno poslovati, pa se opravdano postavlja pitanje zastoja i poremećaja u sudskim postupcima zbog manjka vještaka.\nMinistarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo) uopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka.\n\nNaročito se ukazuje na manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća zanemarivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim parničnim, kaznenim i upravnim postupcima."]
[149,"SANDRA RULJANČIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","OBRAZLOŽENJE UZ STRUČNI KOMENTAR NA NACRT PRAVILNIKA O SUDSKIM VJEŠTACIMA: Pravilnika bez Zakona – \nnormativni paradoks hrvatskog vještačenja\nAutor: Sandra Ruljančić, \n             stalni sudski vještak za ekonomiju, grane financije i računovodstvo\n       \nNacrt Pravilnika o sudskim vještacima nema pravni temelj jer u Republici Hrvatskoj ne postoji Zakon o sudskim vještacima. Prema članku 5. Ustava Republike Hrvatske, svi propisi moraju biti u suglasnosti sa zakonom. Bez zakona, provedbeni akt ne može postojati, jer bi njegov pravni temelj bio nepostojeći – što znači da pravilnik ne može imati pravnu snagu.\nOvakvim normativnim postupkom Ministarstvo pravosuđa i uprave praktično preuzima upravnu kontrolu nad strukom sudskih vještaka, bez zakonske podloge i izvan sustava trodiobe vlasti. Upravo sudovi, a ne izvršna vlast, trebaju biti temeljni nositelji imenovanja, nadzora i vrednovanja rada vještaka, jer su oni pomoćnici suda, a ne tijela Ministarstva.\nIzostanak Zakona o sudovima uzrokuje i ozbiljnu pravnu nesigurnost:\n– Nema zakonske definicije položaja sudskog vještaka.\n– Nema jasne hijerarhije između propisa i tijela koja ih primjenjuju.\n– Nema jasnog postupka nadzora, disciplinskih mjera ni pravne zaštite vještaka.\nTakva situacija stvara opasnost od arbitrarnog postupanja, selektivne primjene propisa i gubitka neovisnosti struke. Umjesto unapređenja sustava, pravilnik u ovakvom obliku uvodi centralizaciju moći u rukama izvršne vlasti i dovodi u pitanje ustavni poredak koji jamči neovisnost sudske funkcije.\n\nOvaj dokument čini sastavni dio stručnog komentara predanog u postupku e-savjetovanja o Nacrtu Pravilnika o sudskim vještacima.\n\nU Zagrebu, 06.11.2025. godine"]
[150,"SANDRA RULJANČIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Ponovna predaja\nSTRUČNI KOMENTAR NA NACRT PRAVILNIKA O SUDSKIM VJEŠTACIMA: Pravilnik bez Zakona – normativni paradoks hrvatskog vještačenja\nAutor: Sandra Ruljančić, \n             stalni sudski vještak za ekonomiju, grane financije i računovodstvo       \n1. UVOD\nKao stalna sudska vještakinja s višegodišnjim iskustvom u sudskoj praksi, ovim putem iznosim stručni osvrt na Nacrt Pravilnika o sudskim vještacima. Ovaj dokument ne pišem iz formalne potrebe, nego iz dužnosti prema struci i načelu zakonitosti.\nSmatram nužnim odmah ukazati na temeljni pravni problem: Nacrt Pravilnika o sudskim vještacima se poziva na Zakon o sudskim vještacima – koji u Republici Hrvatskoj ne postoji. Dakle, raspravljamo o provedbenom aktu bez zakona koji bi ga ovlastio. U ustavnopravnom smislu, radi se o normativnoj anomaliji – propis koji pretendira na zakonitost, normativni vakuukm prerušava se u zakonitost.\nSvrha ovog komentara je ukazati na pravnu nemogućnost donošenja pravilnika bez zakonskog temelja, kao i na sustavno prebacivanje nadležnosti suda na Ministarstvo, čime se ugrožava neovisnost struke i načelo trodiobe vlasti.\nPrema članku 5. Ustava RH: 'Svi se propisi moraju biti u suglasnosti s Ustavom i zakonom.' Ako nema zakona, nema ni provedbenog akta. Stoga su svi niže navedeni komentari 'valjani' samo hipotetski – kao da pravni temelj postoji. A zapravo, ne postoji. Ali čak i kad bi zakonska osnova postojala — zahtijevale bi se ozbiljne dorade, ili bi se mogao dodatno narušiti položaj sudskih vještaka.\n2. OBUHVAT KOMENTARA\n• Novi Pravilnik formalno je predstavljen kao „potpuno novi tekst“, no sadržajno je u više od 80 % slučajeva prepisan iz starog.\n• Numeracija i raspored članaka donekle su izmijenjeni, ali su ključne odredbe (imenovanje, razrješenje, prestanak, evidencija, naknade, stručna usavršavanja) ostale gotovo identične.\n• Uvedeni su novi pojmovi (npr. Povjerenstvo za provjeru znanja, stručni nadzor, dnevnik vještačenja, dužnost obavještavanja), ali bez jasne razrade kriterija i kojima se formalno produbljuje nadležnost izvršne vlasti nad sudskim vještacima.\n• Predloženo povećanje boda nije korekcija, nego privid korekcije. Prema novom Nacrtu Pravilnika o sudskim vještacima, osnovna vrijednost boda ostaje 35 bodova, dok se vrijednost boda povećava s 0,27 EUR na 0,40 EUR. Nominalno to predstavlja povećanje od približno 48 %. Međutim, u stvarnim ekonomskim uvjetima, to povećanje ne predstavlja realan rast, nego djelomično usklađivanje s kumulativnim rastom cijena i troškova života u posljednjih nekoliko godina.\nKomentari se odnosi na sljedeća poglavlja:\n• Poglavlje II –  Postupak imenovanja stalnih sudskih vještaka (čl. 3–10)\n• Poglavlje V –  Prava stalnih sudskih vještaka (čl. 13–20)\n• Poglavlje VI – Dužnosti stalnih sudskih vještaka  (čl. 21–26)\n• Poglavlje VII –Praćenje rada stalnih sudskih vještaka  (čl. 27)\n• Zaključni dio – Prekretnica: normativni paradoks\n2.1. POGLAVLJE II – POSTUPAK  IMENOVANJE STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA\nOvim poglavljem formalno se uređuju postupci imenovanja, obuke i razrješenja, ali suštinski se prenosi moć sa sudova na Ministarstvo pravosuđa. Uvjeti imenovanja zadržavaju stari formalizam, bez ikakve diferencijacije između vještaka koji se bave empirijskim i analitičkim granama (npr. ekonomska, psihološka, građevinska). Ovim se pristupom ne vrednuje složenost i opseg vještačenja. Ministar pravosuđa i dalje zadržava potpuno diskrecijsko pravo imenovanja i razrješenja, bez jasnog mehanizma kontrole, čime se nije uklonio glavni prigovor iz CEPEJ smjernica i mišljenja EK o depolitizaciji sustava.\n Imenovanje: Sudovi gube prijedlog; Ministarstvo imenuje samostalno, uz 'Povjerenstvo za provjeru znanja' pod vlastitim nadzorom\n Obuka: Nadzor nad provođenjem stručne obuke sudskih vještaka u strukovnim udugama i komorama obavlja Ministar, bez jasnog mehanizma nadzora\n\n2.1.1. Nadzor nad komorama – pravna kontradikcija\nNacrt Pravilnika propisuje da “nadzor nad provođenjem stručne obuke sudskih vještaka u strukovnim udrugama i komorama obavlja Ministarstvo pravosuđa i uprave.” Takva formulacija je pravno i institucionalno pogrešna jer izjednačava komore i udruge, iako one imaju bitno različit pravni status, nadležnosti i stupanj autonomije.\nKomore su javne, neovisne institucije osnovane na temelju posebnih zakona, s djelomičnim javnim ovlastima. Prema Zakonu o komorama, Ministarstvo može nadzirati zakonitost rada komore, ali ne i stručni sadržaj programa ili edukacija, jer to spada u samoupravnu nadležnost komore. Ministarstvo stoga ne može “obavljati nadzor” nad komorom kao da se radi o udruzi građana — time bi došlo do izvršne ingerencije nad javnopravnim tijelom, što je suprotno načelu trodiobe vlasti i autonomije profesije.\nOva odredba je i u suprotnosti s europskim načelima neovisnosti strukovnih komora (usp. CEPEJ Guidelines, Council of Europe, 2018), prema kojima komore djeluju neovisno od izvršne vlasti u pitanjima stručne kompetencije i etike.\n2.1.2. Brisanje članka 12. – nestanak sankcijskog mehanizma\nIz Nacrta Pravilnika brisana je odredba članka 12. starog Pravilnika (NN 61/19), koja je bila jedina norma koja je regulirala sankcije i odgovornost za kršenje rokova u postupku ponovnog imenovanja. Time je eliminiran svaki oblik pravne zaštite vještaka u slučaju administrativnog odugovlačenja postupka od strane Ministarstva ili sudova.\nBrisanjem članka 12. sustav gubi mehanizam odgovornosti tijela koja vode postupak, dok vještak ostaje bez pravnog lijeka i jasno određenih rokova. Takva izmjena nije samo tehnička, nego suštinska regresija u pravnoj zaštiti – jer omogućava da se postupci ponovnog imenovanja odvijaju bez sankcija, kontrole i vremenskih ograničenja.\n Razrješenje: Zadržavaju se neodređeni pojmovi poput 'neprikladnog ponašanja' ili 'povrede ugleda suda'\nZaključak: Sudski vještak, koji bi trebao biti stručni pomoćnik suda, postaje administrativni subjekt izvršne vlasti. Ministarstvo preuzima nadzor koji ne može imati, dok istodobno ukida jedinu normu koja je jamčila pravnu sigurnost vještaka, što ukazuje na ozbiljnu normativnu nedosljednost .  Takav pristup smanjuje profesionalnu autonomiju i pravnu zaštitu, a istodobno povećava administrativni pritisak i ovisnost struke o izvršnoj vlasti. U demokratskom sustavu, razrješenje mora biti precizno definirano i višestupanjski provjerljivo, a ne prepušteno diskreciji tijela koje nadzire one koje bi trebalo štititi.\nReference:\n[1] Zakon o komorama, NN 77/09, čl. 3.–5.\n[2] Pravilnik o stalnim sudskim vještacima, NN 61/19, čl. 12.\n[3] CEPEJ Guidelines on the Role of Judicial Experts, Council of Europe, 2018.\n[4] Ustav RH, čl. 4. i 5. – načelo trodiobe vlasti i zakonitosti propisa.\n\n3. POGLAVLJE V – PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA\nNajavljeno povećanje vrijednosti boda s 0,27 EUR na 0,40 EUR bruto bez PDV-a je kozmetičke prirode. Struktura naknada i vrijednost radnog sata u pravilu ostaju identični. Ne postoji obračunski model sukladno složenosti i trajanju vještačenja. Prema podacima Državnog zavoda za statistiku, kumulativna inflacija u Hrvatskoj od 2019. do 2024. iznosi oko 35–40 %, ovisno o potrošačkoj košarici.\nS obzirom na to, povećanje vrijednosti boda za 0,13 EUR realno tek pokriva gubitak kupovne moći iz prethodnog razdoblja, a ne predstavlja stvarno povećanje nagrade ili priznanje složenosti i odgovornosti posla sudskih vještaka.\n3.1. Usporedba s drugim pravosudnim profesijama:\nStečajni upravitelji – prema važećim tarifama, njihova osnovna nagrada i naknada se redovito usklađuje s gospodarskim kretanjima i prosječnom plaćom u RH, što osigurava realnu zaštitu njihove zarade.\nSudski tumači – imaju veću početnu vrijednost boda (0,50–0,60 EUR), iako njihov posao u pravilu ne uključuje jednaku razinu financijske i dokazne odgovornosti kao kod vještaka.\nOdvjetnici – prema Tarifi o nagradama i naknadi troškova za rad odvjetnika, osnovica se kreće u rasponu od 1,00 EUR do 2,00 EUR po bodu, ovisno o vrsti posla, što višestruko premašuje naknade za vještačenje.\nUsporedba pokazuje da su sudski vještaci, i nakon povećanja, najniže vrednovana stručna profesija unutar sustava pravosuđa, iako njihov rad često izravno utječe na konačne odluke suda, materijalna prava stranaka i financijske posljedice u postupku.\n4. POGLAVLJE VI – DUŽNOSTI STALNIH SUDSKI VJEŠTAKA\no Uvodi se dnevnik vještačenja i dužnost obaviještavanja i \no Uvode se sitne promjene kod stalnog stručnog usavršavanja, ali bez tijela koje bi ga organiziralo ili nadziralo.\nZaključak: Umjesto prava i stručne autonomije, dobivamo administrativnu podložnost i stalni nadzor.\n5. POGLAVLJE VII – PRAĆENJE RADA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA\nNacrtom Pravilnika predviđeno je da rad stalnih sudskih vještaka prate pravosudni dužnosnici koji vode postupke u kojima su stalni sudski vještaci sudionici i čelnici pravosudnih tijela za koja obavljaju vještačenja te o svojim zapažanjima obavještavaju Ministarstvo ali bez preciziranja kriterija i tijela nadzora.  Ako to čini Ministarstvo, riječ je o sukobu interesa, jer Ministarstvo istodobno imenuje i nadzire, što narušava načelo neovisnosti.\nZaključak: Navedeno otvara prostor proizvoljnosti i potencijalnog „discipliniranja“ neovisnih vještaka\n6. KLJUČNA OCJENA\nNacrt Pravilnika nije reformski, nego kozmetički – zadržava centralizirani sustav, preniske naknade i netransparentan postupak imenovanja. Sustav i dalje favorizira formalnu lojalnost umjesto stručne neovisnosti.\n7. PREKRETNICA – NORMATIVNI PARADOKS\n\nSvi prethodni komentari bili bi valjani da Pravilnik ima zakonski temelj. \nPredloženi Pravilnik o sudskim vještacima temelji se na nepostojećem zakonskom okviru.\nHrvatska trenutno nema Zakon o sudskim vještacima, već samo članak 140. Zakona o sudovima. Drugim riječima, nema materijalni zakon koji bi dao ovlast za donošenje ovakvog pravilnika. Dakle, imamo Pravilnik koji uređuje profesiju koja zakonski ne postoji. To nije pravna država, to je improvizacija s pečatom.\nTime se otvara pitanje ustavne zakonitosti: prema članku 5. Ustava Republike Hrvatske, “svi propisi moraju biti u skladu s Ustavom i zakonom”.\nPravilnik koji se donosi bez zakonskog temelja nije provedbeni akt, nego akt izvan hijerarhije propisa. U pravnom smislu je ništetan, a u praktičnom smislu je apsurdan.Time nastaje pravni vakuum: normativno tijelo bez pravnog kostura. Prema članku 36. stavku 2. Zakona o sustavu državne uprave (Narodne novine, br. 66/19, 155/23), pravilnikom se mogu samo detaljnije razrađivati pojedine odredbe zakona radi njihove primjene. Kako Zakon o sudskim vještacima nije donesen, ne postoje odredbe zakona koje bi se mogle “detaljnije razrađivati”.\nStoga ne postoji ni pravna osnova za donošenje Pravilnika o stalnim sudskim vještacima, jer se pravilnikom ne može samostalno uređivati materija koja nije prethodno definirana zakonom.\n\nTakav postupak suprotan je načelu zakonitosti iz članka 5. Ustava Republike Hrvatske i hijerarhiji pravnih propisa.\n\nU praksi, to znači da vještaci egzistiraju kao procesni alat, a ne kao pravno definirani subjekti s pravima i odgovornostima. To nije samo nelogično — to je pravna improvizacija na štetu struke.\nTime svaka rasprava o navedenim  “izmjenama” je tek kozmetička, a ne sustavna.\nZa pravnu sigurnost, stručnu neovisnost i profesionalnu zaštitu sudskih vještaka potrebno je:\n1. Najprije donijeti Zakon o sudskim vještacima;\n2. Zatim uskladiti i donijeti Pravilnik, kao provedbeni akt Zakona;\n3. Urediti realne ekonomske i stručne uvjete rada vještaka.\nDok se to ne učini, pravni okvir djelovanja vještaka ostaje ništavan, a struka pravno nedefinirana.\nPOZIV\nPozivam sve sudionike e-savjetovanja da ne daju komentare na propis koji pravno ne postoji. Raspravljati o izmjenama pravilnika bez zakona znači sudjelovati u simulaciji zakonitosti.\nPozivam također Ministarstvo pravosuđa i uprave da obustavi ovo e-savjetovanje i najprije pokrene donošenje Zakona o sudskim vještacima.\nDok se ne donese Zakon o sudskim vještacima, a tek potom Pravilnik koji će imati zakonski temelj i ustavnu valjanost, svaki pravilnik ostaje privid propisa, a vještaci u pravnom vakuumu.\nDok se to ne učini, ovaj nacrt ostaje papir bez zakona i oblik bez sadržaja.\n\nOvaj komentar predstavlja ponovnu dostavu istog stručnog osvrta, budući da prethodna predaja od [05.11.2025.] nije evidentirana zbog tehničke pogreške u sustavu e-Savjetovanja.\nUz ovaj komentar dostavljena su i dva dokumenta – Sažetak komentara i Obrazloženje komentara – koji čine sastavni dio stručnog osvrta.\nBudući da sustav ne omogućuje dodavanje privitaka u profilu registriranog sudskog vještaka, dostavljeni su tehničkoj podršci i Uredu za zakonodavstvo e-poštom radi evidentiranja uz ovaj komentar.\nU Zagrebu, 06.11.2025. godine"]
[151,"ZLATKO BENDER","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Opća koreografija Pravilnika, je znatnije izmijenjena u smislu obaveza vještaka u odnosu na prošli Pravilnik , sa mizernom paušalnom  definicijom u svezi naknade za rad sudskih vještaka, koja nije ni približno kompatibilna sa ozbiljnosti poglavlja koja propisuju obaveze vještaka. Imajući u vidu nekontrolirani rast cijena svih drugih usluga u društvu, interesantno bi bilo utvrditi metodologiju (ili stručno rečeno analizu cijena) temeljem koje se došlo do zaključka da je navedena vrijednost boda (0,40 Eura)  pokazatelj realne vrijednosti."]
[152,"VELIMIR KRAMARIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","To sa bodovima treba potpuno ukinuti, i termine nagrada i naknada, jednostavno sud može od imenovanih vještaka, a temeljem njihovih referenci, zatražiti PONUDU, te nakon prikupljenih najmanje tri ponude odabrati  najpovoljniju ponudu vještaka u tom predmetu, uvažavajući pri tome i njegove reference, koje mu moraju biti dostupne, ili se iste šalju uz ponude."]
[153,"MIRO OPAČAK","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA","Poštovani,\n\n\n\n\nPredlažem da se u Pravilniku izričito predvide oslobođenja od troškova sudskog vještačenja i tumačenja za:\n 1. Osobe s tjelesnim, mentalnim ili senzornim invaliditetom – oslobođenje od plaćanja sudskih troškova za vještačenja i tumačenja potrebna za ostvarivanje njihovih prava pred sudom.\n 2. Gluhe osobe i osobe s oštećenjem sluha – oslobođenje troškova sudskog tumača znakovnog jezika ili drugog komunikacijskog posrednika koji im omogućuje ravnopravno sudjelovanje u postupku.\n 3. Pravo na oslobođenje priznaje se na temelju valjanog rješenja ili iskaznice o statusu osobe s invaliditetom, ili potvrde nadležne institucije.\n 4. Oslobođenje treba uključivati i troškove komunikacijskog posrednika koji pomaže osobi u razumijevanju i sudjelovanju u sudskom postupku.\n\n\n\n\nOvo osigurava da osobe s invaliditetom i gluhe osobe mogu ravnopravno sudjelovati u sudskim postupcima, bez dodatnog financijskog opterećenja, čime se poštuju načela ravnopravnosti, pristupa pravdi i Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom.\n\n\n\n\nHvala na razmatranju ovog prijedloga.\n\n\n\n\nS poštovanjem,"]
[154,"DARKO SMODLAKA","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nI. OPĆE ODREDBE ","Umjesto da se donese Zakon o sudskim vještacima (odgađanje traje od 2011.g. kada je osnovana prva Radna skupina), po drugi put se predlaže donošenje ovog Pravilnika o stalnim sudskim vještacima nakon što je prijašnji prijedlog u 2022.godini doživio gotovo 900 primjedbi.\nObzirom da se zna da je kvalitetno vještačenje važno u sudskom postupku, pa je time i odgovornost sudskog vještaka velika, uz njegov iz svega prednje navedenog izvodi se jasan  zaključak da se pri pisanju odredbi prijedloga pravilnika nije vodilo računa o razmjeru između obveza i odgovornosti, s jedne strane, i visine naknade za rad vještaka, sa druge strane, odnosno takvim odredbama prijedloga pravilnika stvorena je velika disproporcija između propisanih obveza i odgovornosti za štetu naprama „visini“ prava na predloženu naknadu.\nPravilnik sadrži više odredaba koje prelaze okvire koji se mogu regulirati pravilnikom, jer je Zakon o sudovima propustio definirati osnovne elemente za određivanje naknade za rad sudskih vještaka i druga važna pitanja kao osiguranje od profesionalne odgovornosti, obvezan etički kodeks itd. Zakon o sustavu državne uprave jasno utvrđuje da se pravilnikom detaljnije razrađuju pojedine odredbe zakona, pa nije dopušteno sustavna pitanja od važnosti za rad sudskih vještaka po prvi put navoditi u pravilniku.\nOvaj prijedlog pravilnika nije usklađen niti izrađen na temelju opsežnije analize i utvrđenja problema sudova koji imenuju sudske vještake u parničnim, kaznenim i upravnim postupcima niti su opće sagledani problemi s kojima se susreću suci i stranke u sudskim postupcima.\nOvim Pravilnikom bi se trebali urediti standardi kojih se trebaju pridržavati vještaci, ali i sudovi u komunikaciji sa vještacima.\nNevjerojatan je i krajnje neprimjeren je odnos određenog dijela sudaca prema vještacima, koji neovisno o iskazanim troškovima vještačenja i vremenu koje je u isto uloženo, nerijetko sasvim slobodno određuju visinu naknade koja pripada vještacima, a što pridonosi daljnjoj degradaciji njihove djelatnosti. \nNa sudovima već godinama se događaju apsurdi da suci unaprijed bez ikakve konzultacije sa vještacima određuju iznos predujma koji trebaju uplatiti stranke."]
[155,"SANJA PERNJAK","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nI. OPĆE ODREDBE ","„Visina nagrade“ zamijeniti izrazom „visina naknade“ za pruženu intelektualnu uslugu...."]
[156,"JERONIM PANDURIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nI. OPĆE ODREDBE ","Pozdravljam inicijativu donošenja novog Pravilnika, jer je sadašnja situacija neuređena i neujednačena. Iako sam stalni sudski vještak tek tri godine, posjedujem 25 godina iskustva u financijama, bankarstvu, menadžmentu, računovodstvu, savjetovanju i nizu drugih područja, što mi omogućuje sagledavanje problema vještačenja iz šire perspektive.\nTemeljni problemi uočeni u praksi odnose se na:\n• neujednačenost kvalitete vještačenja,\n• neadekvatno i zastarjelo vrednovanje rada,\n• nedostatak transparentnog sustava praćenja kvalitete rada vještaka,\n• neuređene procedure naplate,\n• nejasnu svrhu police osiguranja,\n• pretjeranu administraciju,\n\nSvoje ću prijedloge pokušati rasporediti po člancima pravilnika, no kako neki od mojih prijedloga nisu obuhvaćeni ovim pravilnikom navodim ih i ovdje:\n\n1. Uvođenje sustava ocjenjivanja vještaka od strane sudaca\nTrenutno ne postoji nikakav javni „track record“ o radu vještaka. To stvara dvije štetne posljedice:\n• suci se drže “provjerenih” vještaka, što onemogućuje ulazak kvalitetnih novih ljudi,\n• nema sustavnog podizanja kvalitete niti nagrađivanja najboljeg rada.\n\nPrijedlog:\n• Uvesti obveznu ocjenu zadovoljstva suca nakon svakog vještačenja.\n• Primijeniti neki oblik Gaussove razdiobe - npr:\no 70–80% vještačenja → “potpuno zadovoljilo očekivanja”\no 10–15% → “iznad očekivanja”\no 10–15% → “ispod očekivanja”\n• Time bi svaki vještak dobio vjerodostojnu prosječnu ocjenu koja, zajedno s dnevnikom vještačenja, daje sudovima realnu sliku o kvaliteti prije povjeravanja novih predmeta.\nOvakva mjera u potpunosti je u skladu s praksama u državama EU koje potiču transparentnost i mjerljivost kvalitete.\n\n2. Odvajanje procesa naplate nagrade od  samog procesa izrade vještačenja i odgovornosti za isto\n\nTrenutni porezni položaj vještaka fizičkih osoba - Vještaci fizičke osobe oporezuju se kao “drugi dohodak”, što:\n• drastično smanjuje neto naknadu,\n• destimulira ulazak novih vještaka,\n• potiče registraciju (imenovanja) tvrtki samo radi fakturiranja.\n\nVelika većina pravnih osoba koje su registrirane (imenovane) za obavljanje djelatnosti vještačenja zapošljavaju samo jednu osobu vještaka, a glavni je razlog povoljniji porezni tretman naknade/nagrade kada se faktura izdaje u ime pravne osobe.\n\nTo dovodi do dvostruke administracije, dvostrukih polica osiguranja i dvostrukih imenovanja — što je apsolutno nepotrebno i neučinkovito.\nPrijedlog: dozvoliti izdavanje računa putem vlastite tvrtke bez dodatnog imenovanja\n\nPredlažem da Pravilnik:\n• omogući fizičkim osobama–vještacima da izdaju račun putem svoje tvrtke, \n• bez obveze da tvrtka ima posebno imenovanje za vještačenje,\n• za stručni rad uvijek jamči sam vještak svojim imenom, licencom i policom osiguranja., tako da nema potrebe da se uvodi dodatna odgovornost tvrtke\n\nTreba jednostavno razdvojiti proces naplate od procesa izrade vještačenja i to urediti ovim pravilnikom.\n\nNa taj način bi se i administrativno rasteretio sustav jer trenutno velik broj vještaka ima „dva imenovanja“ – kao fizička osoba i kao tvrtka u njihovom vlasništvu. To dalje u smislu predloženog pravilnika podrazumijeva i dva dnevnika, dvije evidencije plaćanja i naplate i svega po dvije, a čini mi se da to nije nužno. S uvođenjem ovakvog rješenja sve bi to bilo pojednostavljeno, a smatram da ne postoji nikakva realna zapreka da se problem riješi na ovakav način.\n3.  Potrebno je jasno urediti proceduru naplate\n\nTrenutno nije definirano:\n• što je to “zahtjev za isplatu naknade”,\n• tko ga zaprima i kako,\n• rokovi za donošenje rješenja o isplati,\n• rokovi za procesuiranje eRačuna (od 1.1.2026. dijelom obvezni),\n• postupanje kod predujmova,\n• postupanje računovodstva suda.\n\nPrijedlog:\n• pravosudno tijelo dužno je u roku od 8 dana od zaprimanja zahtjeva donijeti rješenje o isplati,\n• računovodstvo mora izvršiti isplatu u roku od 8 dana od donošenja rješenja,\n• omogućiti isplatu predujma kod dugotrajnih i složenih vještačenja,\n• precizno regulirati način dostave eRačuna i specifikacija.\nOvo smanjuje likvidnosne probleme vještaka i ubrzava sudske postupke. Kolege su vrlo opsežno obrazložile istu problematiku u drugim primjedbama i prijedlozima.\n\n4. Polica osiguranja – potreba za jasnim definiranjem\n\nTrenutno propisana obveza police osiguranja ne navodi što je točno osigurani slučaj. U praksi postoje dvije nelogičnosti:\n1. Ako je greška nenamjerna → vještačenje se može ponoviti, pa nema osnove za isplatu osiguranja.\n2. Ako je greška namjerna → sama namjera isključuje mogućnost isplate iz police.\n\nTo postavlja pitanje: što se zapravo osigurava?\n\nStručnjaci iz osiguravajuće industrije navode da u ovom obliku polica praktički nema smislen osigurani rizik.\n\nPrijedlog:\n• jasno definirati osigurani rizik,\n• propisati standardizirani model police,\n• provjeriti postoji li uopće povijest isplata,\nOvo bi racionaliziralo sustav i jasno definiralo svrhu police osiguranja."]
[157,"SUAD KADRIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nI. OPĆE ODREDBE ","(1)Ovim Pravilnikom propisuju se postupak imenovanja i razrješenja, prava i dužnosti stalnih sudskih vještaka, program i način provedbe stručne obuke te visina naknade, a ne nagrade za pruženu intelektualnu uslugu  i naknade troškova za rad stalnih sudskih vještaka.\n\nUvjeti za imenovanja sudskih vještaka bili su navedeni u svim dosadašnjim Pravilnicima pa tako treba i nadalje biti:\n\n(2) Za stalnog sudskog vještaka može biti imenovana osoba koja ispunjava sljedeće uvjete određene čl.126 Zakona o sudovima:\n\n1. državljanin je Republike Hrvatske, državljanin države članice Europske unije ili državljanin države potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru,\n2. ima završen preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij odnosno završen preddiplomski sveučilišni studij ili preddiplomski stručni studij odgovarajući području vještačenja za koje se imenuje,\n3. nakon završenog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili specijalističkog diplomskog stručnog studija radila je na poslovima u struci najmanje osam godina, a nakon završenog preddiplomskog sveučilišnog studija ili preddiplomskog stručnog studija na poslovima u struci najmanje deset godina,\n4. vlada hrvatskim jezikom,\n5. zdravstveno je sposobna za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka,\n6. uspješno je završila provjeru znanja iz ustrojstva sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja,\n7. ima sklopljen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka na najnižu svotu osiguranja od 25.000,00 eura,\n8. ima valjano odobrenje za samostalno obavljanje djelatnosti (licenciju) ili položen stručni odnosno specijalistički ispit za obavljanje djelatnosti ako je to, sukladno posebnim propisima, uvjet za obavljanje tih djelatnosti.\n\nKomentar: uvjeti - kriteriji za imenovanja bili su navedeni u svim dosadašnjim Pravilnicima od 1981.g. do 2019.g.:\n-Pravilnik o uvjetima za obavljanje poslova sudskog vještačenja društvenih, pravnih i fizičkih osoba, te njihovim pravima i dužnostima (NN br.44/81)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br.21/98)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br. 88/08,8/09, 126/11 i 120/12)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN, broj 38/14, 123/15, 29/16 -Ispravak i 61/19)\n \nUvjeti imenovanja u Zakonu o sudovima važe samo za nova imenovanja, obzirom da nema retroaktivnih ukidanja imenovanja.\n\nbrisati stavak (2) čl.1\nPredlaže se brisanje ove neodređene i netransparentne odredbe jer predlagatelj u članku 1. stavku 2. prijedloga Pravilnika stavlja odredbe o imenovanjima vještaka \"u pojedinim predmetima\" \"na temelju posebnih propisa\" što je potpuno neodređeno i kao takvo otvoreno za moguće zloporabe i zaobilaženje stručnjaka koji imaju valjane licence stalnih sudskih vještaka i nalaze se na odgovarajućem popisu koji vodi ministarstvo nadležno za pravosuđe.\nTako i u Smjernicama o ulozi sudskih vještaka u pravosudnim postupcima država članica Vijeća Europe (Strasbourg, prosinac 2014.) jasno piše da Kompilacija popisa vještaka (koju sud treba redovito provjeravati i ažurirati), koji zadovoljavaju ove kriterije, može uvelike pomoći u procesu odabira, dakle treba biti primarni izvor za odabir vještaka odgovarajuće struke (Smjernice, točka 33.).\n\nDakle, potrebno je detaljno obrazložiti koji su to i kakvi \"pojedini predmeti\" i koji su to \"posebni propisi\", da bi se transparentno znalo kada će „takvo“ imenovanje biti zakonito provedeno. Mnogi suci nisu niti čuli za ove Smjernice pa je to zabrinjavajuće\n\nPotrebno je prema čl.126a Zakona o sudovima dodati stavak(2a):\nPoslove vještačenja mogu obavljati i specijalizirane ustanove odnosno državna tijela, koji se upisuju u Popis specijaliziranih ustanova i državnih tijela.\n(2) Popis iz stavka 1. ovoga članka vodi ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa te ga objavljuje na svojoj mrežnoj stranici i na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova.\n(3) Zahtjev za upis i brisanje s Popisa iz stavka 1. ovoga članka ustanova odnosno tijelo podnosi ministarstvu nadležnom za poslove pravosuđa.\n(4) Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n– ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno\n   područje,\n– ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za\n   koje se traži odobrenje,\n– ako dostave zaključen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova\n   sudskog vještačenja na najnižu svotu osiguranja od 65.000,00 eura.\n(5) Kada se poslovi vještačenja povjeravaju specijaliziranim ustanovama, državnim tijelima ili pravnim osobama, vještačenje obavljaju stalni sudski vještaci koji su u njima zaposleni.\n\nNapominje se da su u svim dosadašnjim Pravilnicima o ssv od 12.veljače 1998.g.(NN 21/1998) do danas postojali objavljeni uvjeti imenovanja za fizičke i druge osobe (pravne osobe, poseban zavod ili drugo tijelo znanstvene ustanove ili državnog tijela).\nU Pravilniku  o ssv (NN 88/2008) utvrđuje se ispunjava li pravna osoba, poseban zavod ili drugo tijelo znanstvene ustanove ili državno tijelo uvjete za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka.\nU Pravilniku o ssv (NN broj 38/14, 123/15, 29/16 -Ispravak i 61/19) propisani su uvjeti za imenovanje pravnih osoba, a na isti se način utvrđuje ispunjava li zavod, ustanova ili državno tijelo uvjete za obavljanje poslova sudskog vještačenja."]
[158,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nI. OPĆE ODREDBE ","(1)Ovim Pravilnikom propisuju se postupak imenovanja i razrješenja, prava i dužnosti stalnih sudskih vještaka, program i način provedbe stručne obuke te visina naknade, a ne nagrade za pruženu intelektualnu uslugu  i naknade troškova za rad stalnih sudskih vještaka.\n\nUvjeti za imenovanja sudskih vještaka bili su navedeni u svim dosadašnjim Pravilnicima pa tako treba i nadalje biti:\n\n(2) Za stalnog sudskog vještaka može biti imenovana osoba koja ispunjava sljedeće uvjete određene čl.126 Zakona o sudovima:\n\n1. državljanin je Republike Hrvatske, državljanin države članice Europske unije ili državljanin države potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru,\n2. ima završen preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij odnosno završen preddiplomski sveučilišni studij ili preddiplomski stručni studij odgovarajući području vještačenja za koje se imenuje,\n3. nakon završenog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili specijalističkog diplomskog stručnog studija radila je na poslovima u struci najmanje osam godina, a nakon završenog preddiplomskog sveučilišnog studija ili preddiplomskog stručnog studija na poslovima u struci najmanje deset godina,\n4. vlada hrvatskim jezikom,\n5. zdravstveno je sposobna za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka,\n6. uspješno je završila provjeru znanja iz ustrojstva sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja,\n7. ima sklopljen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka na najnižu svotu osiguranja od 25.000,00 eura,\n8. ima valjano odobrenje za samostalno obavljanje djelatnosti (licenciju) ili položen stručni odnosno specijalistički ispit za obavljanje djelatnosti ako je to, sukladno posebnim propisima, uvjet za obavljanje tih djelatnosti.\n\nKomentar: uvjeti - kriteriji za imenovanja bili su navedeni u svim dosadašnjim Pravilnicima od 1981.g. do 2019.g.:\n-Pravilnik o uvjetima za obavljanje poslova sudskog vještačenja društvenih, pravnih i fizičkih osoba, te njihovim pravima i dužnostima (NN br.44/81)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br.21/98)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br. 88/08,8/09, 126/11 i 120/12)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN, broj 38/14, 123/15, 29/16 -Ispravak i 61/19)\n \nUvjeti imenovanja u Zakonu o sudovima važe samo za nova imenovanja, obzirom da nema retroaktivnih ukidanja imenovanja.\n\nbrisati stavak (2) čl.1\nPredlaže se brisanje ove neodređene i netransparentne odredbe jer predlagatelj u članku 1. stavku 2. prijedloga Pravilnika stavlja odredbe o imenovanjima vještaka \"u pojedinim predmetima\" \"na temelju posebnih propisa\" što je potpuno neodređeno i kao takvo otvoreno za moguće zloporabe i zaobilaženje stručnjaka koji imaju valjane licence stalnih sudskih vještaka i nalaze se na odgovarajućem popisu koji vodi ministarstvo nadležno za pravosuđe.\nTako i u Smjernicama o ulozi sudskih vještaka u pravosudnim postupcima država članica Vijeća Europe (Strasbourg, prosinac 2014.) jasno piše da Kompilacija popisa vještaka (koju sud treba redovito provjeravati i ažurirati), koji zadovoljavaju ove kriterije, može uvelike pomoći u procesu odabira, dakle treba biti primarni izvor za odabir vještaka odgovarajuće struke (Smjernice, točka 33.).\n\nDakle, potrebno je detaljno obrazložiti koji su to i kakvi \"pojedini predmeti\" i koji su to \"posebni propisi\", da bi se transparentno znalo kada će „takvo“ imenovanje biti zakonito provedeno. Mnogi suci nisu niti čuli za ove Smjernice pa je to zabrinjavajuće\n\nPotrebno je prema čl.126a Zakona o sudovima dodati stavak(2a):\nPoslove vještačenja mogu obavljati i specijalizirane ustanove odnosno državna tijela, koji se upisuju u Popis specijaliziranih ustanova i državnih tijela.\n(2) Popis iz stavka 1. ovoga članka vodi ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa te ga objavljuje na svojoj mrežnoj stranici i na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova.\n(3) Zahtjev za upis i brisanje s Popisa iz stavka 1. ovoga članka ustanova odnosno tijelo podnosi ministarstvu nadležnom za poslove pravosuđa.\n(4) Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n– ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno\n   područje,\n– ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za\n   koje se traži odobrenje,\n– ako dostave zaključen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova\n   sudskog vještačenja na najnižu svotu osiguranja od 65.000,00 eura.\n(5) Kada se poslovi vještačenja povjeravaju specijaliziranim ustanovama, državnim tijelima ili pravnim osobama, vještačenje obavljaju stalni sudski vještaci koji su u njima zaposleni.\n\nNapominje se da su u svim dosadašnjim Pravilnicima o ssv od 12.veljače 1998.g.(NN 21/1998) do danas postojali objavljeni uvjeti imenovanja za fizičke i druge osobe (pravne osobe, poseban zavod ili drugo tijelo znanstvene ustanove ili državnog tijela).\nU Pravilniku  o ssv (NN 88/2008) utvrđuje se ispunjava li pravna osoba, poseban zavod ili drugo tijelo znanstvene ustanove ili državno tijelo uvjete za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka.\nU Pravilniku o ssv (NN broj 38/14, 123/15, 29/16 -Ispravak i 61/19) propisani su uvjeti za imenovanje pravnih osoba, a na isti se način utvrđuje ispunjava li zavod, ustanova ili državno tijelo uvjete za obavljanje poslova sudskog vještačenja."]
[159,"MELITA BESTVINA","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nI. OPĆE ODREDBE ","(1)Ovim Pravilnikom propisuju se postupak imenovanja i razrješenja, prava i dužnosti stalnih sudskih vještaka, program i način provedbe stručne obuke te visina naknade, a ne nagrade za pruženu intelektualnu uslugu  i naknade troškova za rad stalnih sudskih vještaka.\n\nUvjeti za imenovanja sudskih vještaka bili su navedeni u svim dosadašnjim Pravilnicima pa tako treba i nadalje biti:\n\n(2) Za stalnog sudskog vještaka može biti imenovana osoba koja ispunjava sljedeće uvjete određene čl.126 Zakona o sudovima:\n\n1. državljanin je Republike Hrvatske, državljanin države članice Europske unije ili državljanin države potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru,\n2. ima završen preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij odnosno završen preddiplomski sveučilišni studij ili preddiplomski stručni studij odgovarajući području vještačenja za koje se imenuje,\n3. nakon završenog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili specijalističkog diplomskog stručnog studija radila je na poslovima u struci najmanje osam godina, a nakon završenog preddiplomskog sveučilišnog studija ili preddiplomskog stručnog studija na poslovima u struci najmanje deset godina,\n4. vlada hrvatskim jezikom,\n5. zdravstveno je sposobna za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka,\n6. uspješno je završila provjeru znanja iz ustrojstva sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja,\n7. ima sklopljen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka na najnižu svotu osiguranja od 25.000,00 eura,\n8. ima valjano odobrenje za samostalno obavljanje djelatnosti (licenciju) ili položen stručni odnosno specijalistički ispit za obavljanje djelatnosti ako je to, sukladno posebnim propisima, uvjet za obavljanje tih djelatnosti.\n\nKomentar: uvjeti - kriteriji za imenovanja bili su navedeni u svim dosadašnjim Pravilnicima od 1981.g. do 2019.g.:\n-Pravilnik o uvjetima za obavljanje poslova sudskog vještačenja društvenih, pravnih i fizičkih osoba, te njihovim pravima i dužnostima (NN br.44/81)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br.21/98)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br. 88/08,8/09, 126/11 i 120/12)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN, broj 38/14, 123/15, 29/16 -Ispravak i 61/19)\n \nUvjeti imenovanja u Zakonu o sudovima važe samo za nova imenovanja, obzirom da nema retroaktivnih ukidanja imenovanja.\n\nbrisati stavak (2) čl.1\nPredlaže se brisanje ove neodređene i netransparentne odredbe jer predlagatelj u članku 1. stavku 2. prijedloga Pravilnika stavlja odredbe o imenovanjima vještaka \"u pojedinim predmetima\" \"na temelju posebnih propisa\" što je potpuno neodređeno i kao takvo otvoreno za moguće zloporabe i zaobilaženje stručnjaka koji imaju valjane licence stalnih sudskih vještaka i nalaze se na odgovarajućem popisu koji vodi ministarstvo nadležno za pravosuđe.\nTako i u Smjernicama o ulozi sudskih vještaka u pravosudnim postupcima država članica Vijeća Europe (Strasbourg, prosinac 2014.) jasno piše da Kompilacija popisa vještaka (koju sud treba redovito provjeravati i ažurirati), koji zadovoljavaju ove kriterije, može uvelike pomoći u procesu odabira, dakle treba biti primarni izvor za odabir vještaka odgovarajuće struke (Smjernice, točka 33.).\n\nDakle, potrebno je detaljno obrazložiti koji su to i kakvi \"pojedini predmeti\" i koji su to \"posebni propisi\", da bi se transparentno znalo kada će „takvo“ imenovanje biti zakonito provedeno. Mnogi suci nisu niti čuli za ove Smjernice pa je to zabrinjavajuće\n\nPotrebno je prema čl.126a Zakona o sudovima dodati stavak(2a):\nPoslove vještačenja mogu obavljati i specijalizirane ustanove odnosno državna tijela, koji se upisuju u Popis specijaliziranih ustanova i državnih tijela.\n(2) Popis iz stavka 1. ovoga članka vodi ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa te ga objavljuje na svojoj mrežnoj stranici i na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova.\n(3) Zahtjev za upis i brisanje s Popisa iz stavka 1. ovoga članka ustanova odnosno tijelo podnosi ministarstvu nadležnom za poslove pravosuđa.\n(4) Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n– ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno\n   područje,\n– ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za\n   koje se traži odobrenje,\n– ako dostave zaključen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova\n   sudskog vještačenja na najnižu svotu osiguranja od 65.000,00 eura.\n(5) Kada se poslovi vještačenja povjeravaju specijaliziranim ustanovama, državnim tijelima ili pravnim osobama, vještačenje obavljaju stalni sudski vještaci koji su u njima zaposleni.\n\nNapominje se da su u svim dosadašnjim Pravilnicima o ssv od 12.veljače 1998.g.(NN 21/1998) do danas postojali objavljeni uvjeti imenovanja za fizičke i druge osobe (pravne osobe, poseban zavod ili drugo tijelo znanstvene ustanove ili državnog tijela).\nU Pravilniku  o ssv (NN 88/2008) utvrđuje se ispunjava li pravna osoba, poseban zavod ili drugo tijelo znanstvene ustanove ili državno tijelo uvjete za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka.\nU Pravilniku o ssv (NN broj 38/14, 123/15, 29/16 -Ispravak i 61/19) propisani su uvjeti za imenovanje pravnih osoba, a na isti se način utvrđuje ispunjava li zavod, ustanova ili državno tijelo uvjete za obavljanje poslova sudskog vještačenja."]
[160,"VERA MALNAR","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nI. OPĆE ODREDBE ","Riječ nagrada zamijeniti za naknada za obavljene usluge."]
[161,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nI. OPĆE ODREDBE ","Već sama činjenica da je u prošlom savjetovanju pred par godina bilo preko 850 primjedbi na tada predloženi prijedlog Pravilnika, da bi rezultat bio da predlagač faktički nije dao odgovor niti na jedan komentar, a sada, 4 dana prije kraja roka, već imamo skoro tri puta  više primjedbi nego ranije. Očigledno je da \"korisnici\" ovog prijedloga Pravilnika ne samo da ga ne prihvaćaju nego stalno dokazuju da predlagači uopće ne poznaju struku sudskih vještačenja. Po svemu sudeći, kao što su komentatori naveli, uopće nisu uzimali u obzir \"dobru praksu\" u zemljama Europe, pa čak i nama susjednim. Ne želeći komentirati opća pitanja, sama činjenica da je predlagač, očigledno, odustao od donošenja Zakona, koji je planiran za IV kvartal ove godine, a UOPĆE NIJE PLANIRAN za iduću, pokušava benzinom (čitaj: obezvređivanjem rada vještaka) gasiti vatru. U ovim uvjetima ne vidimo realnu osnovu da se uopće donosi novi pravilnik, budući da je stari, koliko god loš (posebno u dijelu vezan za  pitanje isplate raznih \"nagrada\" i naknada vještacima, bolji od ovoga."]
[162,"JASMINA FUKS","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nI. OPĆE ODREDBE ","Komentar- riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu\n\nPredloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\".\n\n\n\n\nKomentar:\nPredloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\".\nOpasnosti ovog prijedloga su višestruke:\n1. Potencijalno snižavanje standarda kvalitete: angažiranje \"bilo koga\" izvan reguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja, stručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time se zanemaruje ključna svrha postojanja sustava stalnih vještaka a to je osiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.\n2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija kvalifikacije i odgovornosti. Izvan sustava stalnih vještaka otvara pitanje osiguranja od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda, te postaje maglovito.\n3. Rizik za državni proračun: \n• Loši rezultati: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih odluka, dugotrajnih ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog nepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba predstavlja direktan financijski gubitak za proračun.\n• Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu \"bilo koga\" može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih osoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su „regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.\n4. Podrivanje sustava stalnih sudskih vještaka: ako se omogući angažiranje vještaka izvan reguliranog popisa, to obeshrabruje stručnjake da prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli sustav. Tko će htjeti biti \"stalni\" vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se ionako može angažirati \"sa strane\" za potencijalno bolju naknadu i bez strogih pravila?\nEuropska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje se u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja \"bilo koga\" izvan strogo definiranog sustava.\n• EU fokus na regulaciju i kvalitetu: Suprotno tome dominantni trend u EU je jačanje regulacije, transparentnosti, stručnosti i neovisnosti sudskih vještaka. Preporuke Vijeća Europe (CEPEJ) i Europske komisije za učinkovitost pravosuđa naglašavaju potrebu za kvalificiranim, obučenim i neovisnim vještacima, s jasnim kriterijima za imenovanje i kontinuirano usavršavanje. Ideja je izgraditi pouzdanu bazu eksperata.\n• Nema generalnog zaobilaženja: ni jedan relevantan EU dokument ili zakonodavstvo o sudskim vještacima ne predviđa generalnu mogućnost zaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih osoba pod nejasnim \"posebnim propisima\". To bi bilo u direktnoj suprotnosti s temeljnim načelima osiguravanja stručnosti i pravne sigurnosti u pravosudnim sustavima EU."]
[163,"MAJA KOSTIJAL","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nI. OPĆE ODREDBE ","Molim da se u sklopu ovog pravilnika osigura redovita isplata vještaka, na nacin da se pravilnikom odredi rok u kojem suci i truzitelji , odnosno pravosudne institucije kod kojih vjestak vjestaci,  obvezu rokom  od 15 dana za izdavanje rjesenja o isplati naknade stalnim sudskim vjestacima. Zalosno je da vjestak ima rok u kojem mora izvrsiti svoju obvezu, a da tijelo koje ga je odredilo vjestakom nema rok u kojem se ta naknada mora isplatiti. Neke isplate se cekaju i godinama, predmet bude arhiviran, a vjestak neisplacen za svoj rad. To je porazno stanje koliko se ceka i tako mizerna isplata za izvrsenu uslugu strucnog nalaza."]
[164,"MARINO SORIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nI. OPĆE ODREDBE ","Žalosno je što još uvijek u pravilniku stoji ta riječ nagrada.No i to je bolje od riječi nadnica."]
[165,"DARKO SMODLAKA","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nI. OPĆE ODREDBE ","U stavku 1. članka 1. \"Visina nagrade\" zamijeniti izrazom \"visina naknade za pruženu intelektualnu uslugu  i naknade troškova za rad stalnih sudskih vještaka\".\nPredlaže se brisanje stavka 2. članka 1. obzirom da je potpuno neodređen i kao takav otvoren za moguće zloporabe i zaobilaženje stručnjaka koji imaju pravovaljane licence stalnih sudskih vještaka i nalaze se na odgovarajućem \npopisu koji vodi ministarstvo nadležno za pravosuđe.\nPotrebno je detaljno navesti koji su to i kakvi \"složeni predmeti\" i \"posebni propisi\", da bi se transparentno znalo da će „takvo“ imenovanje biti zakonito provedeno."]
[166,"DRAŽEN DUVNJAK","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nI. OPĆE ODREDBE ","„Visina nagrade“ zamijeniti izrazom „visina naknade“ za pruženu intelektualnu uslugu....\n(2) Za stalnog sudskog vještaka može biti imenovana osoba koja ispunjava sljedeće uvjete određene čl.126 Zakona o sudovima:\n1. državljanin je Republike Hrvatske, državljanin države članice Europske unije ili državljanin države potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru,\n2. ima završen preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij odnosno završen preddiplomski sveučilišni studij ili preddiplomski stručni studij odgovarajući području vještačenja za koje se imenuje,\n3. nakon završenog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili specijalističkog diplomskog stručnog studija radila je na poslovima u struci najmanje osam godina, a nakon završenog preddiplomskog sveučilišnog studija ili preddiplomskog stručnog studija na poslovima u struci najmanje deset godina,\n4. vlada hrvatskim jezikom,\n5. zdravstveno je sposobna za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka,\n6. uspješno je završila provjeru znanja iz ustrojstva sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja,\n7. ima sklopljen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka na najnižu svotu osiguranja od 25.000,00 eura,\n8. ima valjano odobrenje za samostalno obavljanje djelatnosti (licenciju) ili položen stručni odnosno specijalistički ispit za obavljanje djelatnosti ako je to, sukladno posebnim propisima, uvjet za obavljanje tih djelatnosti.\n\nPotrebno je prema čl.126a Zakona o sudovima dodati stavak(2a):\nPoslove vještačenja mogu obavljati i specijalizirane ustanove odnosno državna tijela, koji se upisuju u Popis specijaliziranih ustanova i državnih tijela.\n(2) Popis iz stavka 1. ovoga članka vodi ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa te ga objavljuje na svojoj mrežnoj stranici i na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova.\n(3) Zahtjev za upis i brisanje s Popisa iz stavka 1. ovoga članka ustanova odnosno tijelo podnosi ministarstvu nadležnom za poslove pravosuđa.\n(4) Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n– ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n– ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se\n   traži odobrenje,\n– ako dostave zaključen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova sudskog\n   vještačenja na najnižu svotu osiguranja od 65.000,00 eura.\n(5) Kada se poslovi vještačenja povjeravaju specijaliziranim ustanovama, državnim tijelima ili pravnim osobama, vještačenje obavljaju stalni sudski vještaci koji su u njima zaposleni."]
[167,"DRAŽEN ŠPOLJARIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nI. OPĆE ODREDBE ","riječ nagrada zamijeniti sa naknada"]
[168,"MIRJANA KOS","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nI. OPĆE ODREDBE ","Prvo: riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu\n\nPredloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi\ntroškovaa odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u\npojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,; formalizira zaobilaženje sustava\nstalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje bilo\nkog\nOpasnosti ovog prijedloga su višestruke:\n1. Potencijalno snižavanje standarda kvalitete: angažiranje bilo koga; izvan\nreguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja,\nstručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time\nse zanemaruje ključna svrha postojanja sustava stalnih vještaka a to je\nosiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.\n2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to\n;posebni propisi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara\nprostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija\nkvalifikacije i odgovornosti. \n3. Rizik za državni proračun: \n Loši rezultati: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih\nodluka, dugotrajnih ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog\nnepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba\npredstavlja direktan financijski gubitak za proračun.\n Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu\n može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih\nosoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su\n„regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.\n4. \nEuropska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje\nse u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja bilo\nkoga izvan strogo definiranog sustava.\n\nzakonodavstvo o sudskim vještacima ne predviđa generalnu mogućnost\nzaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih"]
[169,"SENKA ĐINĐIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nI. OPĆE ODREDBE ","Smatram da ovaj pravilnik bi donio još veću zbrku u sudskoj praksi te da bi umjesto pravilnika trebalo donijeti zakon (kao što to imaju i većina članica EU) kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja.\nTakođer mišljenja sam da za  ekonomska vještačenja koja su po obuhvatu dokumentacije najobimnija  treba biti donesen poseban zakon iz razloga jer \"velike\" predmete može vještačiti jedino trgovačko društvo s velikim brojem zaposlenih, a u odnosu na predloženu visinu boda takva društva ne mogu pozitivno poslovati pa se opravdano postavlja pitanje zastoja i poremećaja u sudskim postupcima zbog manjka vještaka.\nMinistarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (dalje u tekstu Ministarstvo) uopće nije uzelo u obzir da je samo u protekloj godini cca 400 vještaka manje koji nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka.\n\nNaročito se ukazuje na manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća zanemarivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim parničnim, kaznenim i upravnim postupcima."]
[170,"MILENKO GALIOT","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nI. OPĆE ODREDBE ","Komentar- riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu\nPredloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova &quot;na\nodgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim\npredmetima na temelju posebnih propisa,&quot; formalizira zaobilaženje sustava stalnih\nsudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje &quot;bilo koga&quot; po\n&quot;bilo kojoj cijeni&quot;.\n\n2\n\nKomentar:\nPredloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi\ntroškova &quot;na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u\npojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,&quot; formalizira zaobilaženje sustava\nstalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje &quot;bilo\nkoga&quot;.\nOpasnosti ovog prijedloga su višestruke:\n1. Potencijalno snižavanje standarda kvalitete: angažiranje &quot;bilo koga&quot; izvan\nreguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja,\nstručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time\nse zanemaruje ključna svrha postojanja sustava stalnih vještaka a to je\nosiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.\n2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to\n&quot;posebni propisi&quot; niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara\nprostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija\nkvalifikacije i odgovornosti. Izvan sustava stalnih vještaka otvara pitanje\nosiguranja od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda, te postaje\nmaglovito.\n3. Rizik za državni proračun: \n Loši rezultati: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih\nodluka, dugotrajnih ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog\nnepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba\npredstavlja direktan financijski gubitak za proračun.\n Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu\n&quot;bilo koga&quot; može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih\nosoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su\n„regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.\n4. Podrivanje sustava stalnih sudskih vještaka: ako se omogući angažiranje\nvještaka izvan reguliranog popisa, to obeshrabruje stručnjake da prolaze\nsloženi postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli\nsustav. Tko će htjeti biti &quot;stalni&quot; vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se\nionako može angažirati &quot;sa strane&quot; za potencijalno bolju naknadu i bez strogih\npravila?\nEuropska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje\nse u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja &quot;bilo\nkoga&quot; izvan strogo definiranog sustava.\n EU fokus na regulaciju i kvalitetu: Suprotno tome dominantni trend u EU je\njačanje regulacije, transparentnosti, stručnosti i neovisnosti sudskih\nvještaka. Preporuke Vijeća Europe (CEPEJ) i Europske komisije za\nučinkovitost pravosuđa naglašavaju potrebu za kvalificiranim, obučenim i\nneovisnim vještacima, s jasnim kriterijima za imenovanje i kontinuirano\nusavršavanje. Ideja je izgraditi pouzdanu bazu eksperata.\n Nema generalnog zaobilaženja: ni jedan relevantan EU dokument ili\nzakonodavstvo o sudskim vještacima ne predviđa generalnu mogućnost\nzaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih\n\n3\nosoba pod nejasnim &quot;posebnim propisima&quot;. To bi bilo u direktnoj suprotnosti s\ntemeljnim načelima osiguravanja stručnosti i pravne sigurnosti u pravosudnim\nsustavima EU."]
[171,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","I. OPĆE ODREDBE ,\nPredmet Pravilnika ","Promijeniti riječ nagrada u naknadu. Jer što znači nagrada ako vještak odradi uslugu, pa dobije \"nagradu\". To ostavlja onda mogućnosti manipulacije jer nitko u biti ne razumije što je nagrada. Ovaj izraz \"nagrada\" potrebno je promijeniti u \"naknadu\" na svim mjestima u prijedlogu pravinika."]
[172,"KRISTIJAN TOLE","I. OPĆE ODREDBE ,\nPredmet Pravilnika ","Promijeniti riječ nagrada u naknadu. Jer što znači nagrada ako vještak odradi uslugu, pa dobije \"nagradu\". To ostavlja onda mogućnosti manipulacije jer nitko u biti ne razumije što je nagrada."]
[173,"IRENA ŽUNTAR","I. OPĆE ODREDBE ,\nPredmet Pravilnika ","Komentar- riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu\nPredloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\".\nKomentar:\nPredloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\".\nOpasnosti ovog prijedloga su višestruke:\n1. Potencijalno snižavanje standarda kvalitete: angažiranje \"bilo koga\" izvan reguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja, stručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time se zanemaruje ključna svrha postojanja sustava stalnih vještaka a to je osiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.\n2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija kvalifikacije i odgovornosti. Izvan sustava stalnih vještaka otvara pitanje osiguranja od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda, te postaje maglovito.\n3. Rizik za državni proračun: \n• Loši rezultati: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih odluka, dugotrajnih ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog nepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba predstavlja direktan financijski gubitak za proračun.\n• Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu \"bilo koga\" može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih osoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su „regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.\n4. Podrivanje sustava stalnih sudskih vještaka: ako se omogući angažiranje vještaka izvan reguliranog popisa, to obeshrabruje stručnjake da prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli sustav. Tko će htjeti biti \"stalni\" vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se ionako može angažirati \"sa strane\" za potencijalno bolju naknadu i bez strogih pravila?\nEuropska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje se u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja \"bilo koga\" izvan strogo definiranog sustava.\n• EU fokus na regulaciju i kvalitetu: Suprotno tome dominantni trend u EU je jačanje regulacije, transparentnosti, stručnosti i neovisnosti sudskih vještaka. Preporuke Vijeća Europe (CEPEJ) i Europske komisije za učinkovitost pravosuđa naglašavaju potrebu za kvalificiranim, obučenim i neovisnim vještacima, s jasnim kriterijima za imenovanje i kontinuirano usavršavanje. Ideja je izgraditi pouzdanu bazu eksperata.\n• Nema generalnog zaobilaženja: ni jedan relevantan EU dokument ili zakonodavstvo o sudskim vještacima ne predviđa generalnu mogućnost zaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih osoba pod nejasnim \"posebnim propisima\". To bi bilo u direktnoj suprotnosti s temeljnim načelima osiguravanja stručnosti i pravne sigurnosti u pravosudnim sustavima EU."]
[174,"INGRID SAVIĆ","I. OPĆE ODREDBE ,\nPredmet Pravilnika ","Komentar- riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu\n\nPredloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\"."]
[175,"BORIS BELUNJAK","I. OPĆE ODREDBE ,\nPredmet Pravilnika ","riječ \"nagradu\" zamijeniti za \"naknadu za obavljenu uslugu vještačenje\"."]
[176,"DRAŽANA GRGA","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Predlaže se izmjena u članku 1. na način \n(1)Ovim Pravilnikom propisuju se postupak imenovanja i razrješenja, prava i dužnosti stalnih\nsudskih vještaka, program i način provedbe stručne obuke te visina nagrade / IZMJENITI U NAKNADE/naknade za\npruženu intelektualnu uslugu i naknade troškova za rad stalnih sudskih vještaka.\nUvjeti za imenovanja sudskih vještaka bili su navedeni u svim dosadašnjim\nPravilnicima pa tako treba i nadalje biti:\n(2) Za stalnog sudskog vještaka može biti imenovana osoba koja ispunjava sljedeće\nuvjete određene čl.126 Zakona o sudovima:\n1. državljanin je Republike Hrvatske, državljanin države članice Europske unije ili\ndržavljanin države potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru,\n2. ima završen preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski\ni diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij odnosno završen\npreddiplomski sveučilišni studij ili preddiplomski stručni studij odgovarajući području\nvještačenja za koje se imenuje,\n3. nakon završenog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog\npreddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili specijalističkog diplomskog\nstručnog studija radila je na poslovima u struci najmanje osam godina, a nakon\nzavršenog preddiplomskog sveučilišnog studija ili preddiplomskog stručnog studija na\nposlovima u struci najmanje deset godina,\n4. vlada hrvatskim jezikom,\n5. zdravstveno je sposobna za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka,\n6. uspješno je završila provjeru znanja iz ustrojstva sudbene vlasti, državne uprave i\npravnog nazivlja,\n7. ima sklopljen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova stalnog\nsudskog vještaka na najnižu svotu osiguranja od 25.000,00 eura,\n8. ima valjano odobrenje za samostalno obavljanje djelatnosti (licenciju) ili položen\nstručni odnosno specijalistički ispit za obavljanje djelatnosti ako je to, sukladno\nposebnim propisima, uvjet za obavljanje tih djelatnosti.\nKomentar: uvjeti - kriteriji za imenovanja bili su navedeni u svim dosadašnjim\nPravilnicima od 1981.g. do 2019.g.:\n-Pravilnik o uvjetima za obavljanje poslova sudskog vještačenja društvenih, pravnih i\nfizičkih osoba, te njihovim pravima i dužnostima (NN br.44/81)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br.21/98)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br. 88/08,8/09, 126/11 i 120/12)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN, broj 38/14, 123/15, 29/16 -Ispravak i\n61/19)\nUvjeti imenovanja u Zakonu o sudovima važe samo za nova imenovanja,\nobzirom da nema retroaktivnih ukidanja imenovanja.\n(1)Ovim Pravilnikom propisuju se postupak imenovanja i razrješenja, prava i dužnosti stalnih\nsudskih vještaka, program i način provedbe stručne obuke te visina nagrade naknade za\npruženu intelektualnu uslugu i naknade troškova za rad stalnih sudskih vještaka.\nUvjeti za imenovanja sudskih vještaka bili su navedeni u svim dosadašnjim\nPravilnicima pa tako treba i nadalje biti:\n(2) Za stalnog sudskog vještaka može biti imenovana osoba koja ispunjava sljedeće\nuvjete određene čl.126 Zakona o sudovima:\n1. državljanin je Republike Hrvatske, državljanin države članice Europske unije ili\ndržavljanin države potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru,\n2. ima završen preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski\ni diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij odnosno završen\npreddiplomski sveučilišni studij ili preddiplomski stručni studij odgovarajući području\nvještačenja za koje se imenuje,\n3. nakon završenog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog\npreddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili specijalističkog diplomskog\nstručnog studija radila je na poslovima u struci najmanje osam godina, a nakon\nzavršenog preddiplomskog sveučilišnog studija ili preddiplomskog stručnog studija na\nposlovima u struci najmanje deset godina,\n4. vlada hrvatskim jezikom,\n5. zdravstveno je sposobna za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka,\n6. uspješno je završila provjeru znanja iz ustrojstva sudbene vlasti, državne uprave i\npravnog nazivlja,\n7. ima sklopljen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova stalnog\nsudskog vještaka na najnižu svotu osiguranja od 25.000,00 eura,\n8. ima valjano odobrenje za samostalno obavljanje djelatnosti (licenciju) ili položen\nstručni odnosno specijalistički ispit za obavljanje djelatnosti ako je to, sukladno\nposebnim propisima, uvjet za obavljanje tih djelatnosti.\nKomentar: uvjeti - kriteriji za imenovanja bili su navedeni u svim dosadašnjim\nPravilnicima od 1981.g. do 2019.g.:\n-Pravilnik o uvjetima za obavljanje poslova sudskog vještačenja društvenih, pravnih i\nfizičkih osoba, te njihovim pravima i dužnostima (NN br.44/81)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br.21/98)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br. 88/08,8/09, 126/11 i 120/12)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN, broj 38/14, 123/15, 29/16 -Ispravak i\n61/19)\nUvjeti imenovanja u Zakonu o sudovima važe samo za nova imenovanja,\nobzirom da nema retroaktivnih ukidanja imenovanja."]
[177,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Riječ \"nagradu\" brisati i zamjeniti za \"naknada za obavljenu uslugu\"."]
[178,"FRANJO AMBROŠ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Predlažem da umjesto termina nagrada koristimo termin naknada"]
[179,"SUAD KADRIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Čl. 125. Zakona o sudovima uređeno je, stalni sudski vještaci na temelju svog stručnog znanja na zahtjev pravosudnih tijela ili za potrebe postupaka pred pravosudnim tijelima izrađuju vještački nalaz i mišljenje. \n\nPrema tome u st. 1. je nužno jasno naznačiti kako se Pravilnikom uređuje nagrada (predlaže se naknada za rad) i naknada troškova za rad stalnih sudskih vještaka u postupcima na zahtjev (po nalogu) pravosudnih tijela. Nužna je dinstinkcija poslova na zahtjev klijenta i na zahtjev pravosudnih tijela. Iz odredbi pravilnika treba biti jasno kako se Ministarsvo ne upušta u određivanje naknada, odnosno cijena na slobodnom tržištu."]
[180,"SUAD KADRIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","(1)Ovim Pravilnikom propisuju se postupak imenovanja i razrješenja, prava i dužnosti stalnih sudskih vještaka, program i način provedbe stručne obuke te visina naknade za pruženu intelektualnu uslugu  i naknade troškova za rad stalnih sudskih vještaka.\n\nUvjeti za imenovanja sudskih vještaka bili su navedeni u svim dosadašnjim Pravilnicima pa tako treba i nadalje biti:\n\n(2) Za stalnog sudskog vještaka može biti imenovana osoba koja ispunjava sljedeće uvjete određene čl.126 Zakona o sudovima:\n\n1. državljanin je Republike Hrvatske, državljanin države članice Europske unije ili državljanin države potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru,\n2. ima završen preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij odnosno završen preddiplomski sveučilišni studij ili preddiplomski stručni studij odgovarajući području vještačenja za koje se imenuje,\n3. nakon završenog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili specijalističkog diplomskog stručnog studija radila je na poslovima u struci najmanje osam godina, a nakon završenog preddiplomskog sveučilišnog studija ili preddiplomskog stručnog studija na poslovima u struci najmanje deset godina,\n4. vlada hrvatskim jezikom,\n5. zdravstveno je sposobna za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka,\n6. uspješno je završila provjeru znanja iz ustrojstva sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja,\n7. ima sklopljen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka na najnižu svotu osiguranja od 25.000,00 eura,\n8. ima valjano odobrenje za samostalno obavljanje djelatnosti (licenciju) ili položen stručni odnosno specijalistički ispit za obavljanje djelatnosti ako je to, sukladno posebnim propisima, uvjet za obavljanje tih djelatnosti.\n\nKomentar: uvjeti - kriteriji za imenovanja bili su navedeni u svim dosadašnjim Pravilnicima od 1981.g. do 2019.g.:\n-Pravilnik o uvjetima za obavljanje poslova sudskog vještačenja društvenih, pravnih i fizičkih osoba, te njihovim pravima i dužnostima (NN br.44/81)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br.21/98)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br. 88/08,8/09, 126/11 i 120/12)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN, broj 38/14, 123/15, 29/16 -Ispravak i 61/19)\n \nUvjeti imenovanja u Zakonu o sudovima važe samo za nova imenovanja, obzirom da nema retroaktivnih ukidanja imenovanja.\n\nbrisati stavak (2) čl.1\n(2) \nPredlaže se brisanje ove neodređene i netransparentne odredbe jer predlagatelj u članku 1. stavku 2. prijedloga Pravilnika stavlja odredbe o imenovanjima vještaka \"u pojedinim predmetima\" \"na temelju posebnih propisa\" što je potpuno neodređeno i kao takvo otvoreno za moguće zloporabe i zaobilaženje stručnjaka koji imaju valjane licence stalnih sudskih vještaka i nalaze se na odgovarajućem popisu koji vodi ministarstvo nadležno za pravosuđe.\nTako i u Smjernicama o ulozi sudskih vještaka u pravosudnim postupcima država članica Vijeća Europe (Strasbourg, prosinac 2014.) jasno piše da Kompilacija popisa vještaka (koju sud treba redovito provjeravati i ažurirati), koji zadovoljavaju ove kriterije, može uvelike pomoći u procesu odabira, dakle treba biti primarni izvor za odabir vještaka odgovarajuće struke (Smjernice, točka 33.).\n\nDakle, potrebno je detaljno obrazložiti koji su to i kakvi \"pojedini predmeti\" i koji su to \"posebni propisi\", da bi se transparentno znalo kada će „takvo“ imenovanje biti zakonito provedeno. Mnogi suci nisu niti čuli za ove Smjernice pa je to zabrinjavajuće\n\nPotrebno je prema čl.126a Zakona o sudovima dodati stavak(2a):\nPoslove vještačenja mogu obavljati i specijalizirane ustanove odnosno državna tijela, koji se upisuju u Popis specijaliziranih ustanova i državnih tijela.\n(2) Popis iz stavka 1. ovoga članka vodi ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa te ga objavljuje na svojoj mrežnoj stranici i na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova.\n(3) Zahtjev za upis i brisanje s Popisa iz stavka 1. ovoga članka ustanova odnosno tijelo podnosi ministarstvu nadležnom za poslove pravosuđa.\n(4) Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n– ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno\n   područje,\n– ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za\n   koje se traži odobrenje,\n– ako dostave zaključen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova\n   sudskog vještačenja na najnižu svotu osiguranja od 65.000,00 eura.\n(5) Kada se poslovi vještačenja povjeravaju specijaliziranim ustanovama, državnim tijelima ili pravnim osobama, vještačenje obavljaju stalni sudski vještaci koji su u njima zaposleni.\n\nNapominje se da su u svim dosadašnjim Pravilnicima o ssv od 12.veljače 1998.g.(NN 21/1998) do danas postojali objavljeni uvjeti imenovanja za fizičke i druge osobe (pravne osobe, poseban zavod ili drugo tijelo znanstvene ustanove ili državnog tijela).\nU Pravilniku  o ssv (NN 88/2008) utvrđuje se ispunjava li pravna osoba, poseban zavod ili drugo tijelo znanstvene ustanove ili državno tijelo uvjete za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka.\nU Pravilniku o ssv (NN broj 38/14, 123/15, 29/16 -Ispravak i 61/19) propisani su uvjeti za imenovanje pravnih osoba, a na isti se način utvrđuje ispunjava li zavod, ustanova ili državno tijelo uvjete za obavljanje poslova sudskog vještačenja."]
[181,"JURE GRANIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu\n\nPredloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\".\n\nKomentar:\nPredloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\".\nOpasnosti ovog prijedloga su višestruke:\n1. Potencijalno snižavanje standarda kvalitete: angažiranje \"bilo koga\" izvan reguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja, stručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time se zanemaruje ključna svrha postojanja sustava stalnih vještaka a to je osiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.\n2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija kvalifikacije i odgovornosti. Izvan sustava stalnih vještaka otvara pitanje osiguranja od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda, te postaje maglovito.\n3. Rizik za državni proračun: \n• Loši rezultati: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih odluka, dugotrajnih ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog nepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba predstavlja direktan financijski gubitak za proračun.\n• Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu \"bilo koga\" može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih osoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su „regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.\n4. Podrivanje sustava stalnih sudskih vještaka: ako se omogući angažiranje vještaka izvan reguliranog popisa, to obeshrabruje stručnjake da prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli sustav. Tko će htjeti biti \"stalni\" vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se ionako može angažirati \"sa strane\" za potencijalno bolju naknadu i bez strogih pravila?\nEuropska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje se u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja \"bilo koga\" izvan strogo definiranog sustava.\n• EU fokus na regulaciju i kvalitetu: Suprotno tome dominantni trend u EU je jačanje regulacije, transparentnosti, stručnosti i neovisnosti sudskih vještaka. Preporuke Vijeća Europe (CEPEJ) i Europske komisije za učinkovitost pravosuđa naglašavaju potrebu za kvalificiranim, obučenim i neovisnim vještacima, s jasnim kriterijima za imenovanje i kontinuirano usavršavanje. Ideja je izgraditi pouzdanu bazu eksperata.\n• Nema generalnog zaobilaženja: ni jedan relevantan EU dokument ili zakonodavstvo o sudskim vještacima ne predviđa generalnu mogućnost zaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih osoba pod nejasnim \"posebnim propisima\". To bi bilo u direktnoj suprotnosti s temeljnim načelima osiguravanja stručnosti i pravne sigurnosti u pravosudnim sustavima EU."]
[182,"KSENIJA TOMAŠ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Europska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje se u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja \"bilo koga\" izvan strogo definiranog sustava.\n• EU fokus na regulaciju i kvalitetu: Suprotno tome dominantni trend u EU je jačanje regulacije, transparentnosti, stručnosti i neovisnosti sudskih vještaka. Preporuke Vijeća Europe (CEPEJ) i Europske komisije za učinkovitost pravosuđa naglašavaju potrebu za kvalificiranim, obučenim i neovisnim vještacima, s jasnim kriterijima za imenovanje i kontinuirano usavršavanje. Ideja je izgraditi pouzdanu bazu eksperata.\n• Nema generalnog zaobilaženja: ni jedan relevantan EU dokument ili zakonodavstvo o sudskim vještacima ne predviđa generalnu mogućnost zaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih osoba pod nejasnim \"posebnim propisima\". To bi bilo u direktnoj suprotnosti s temeljnim načelima osiguravanja stručnosti i pravne sigurnosti u pravosudnim sustavima EU."]
[183,"KSENIJA TOMAŠ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Opasnosti ovog prijedloga su višestruke:\n1. Potencijalno snižavanje standarda kvalitete: angažiranje \"bilo koga\" izvan reguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja, stručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time se zanemaruje ključna svrha postojanja sustava stalnih vještaka a to je osiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.\n2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija kvalifikacije i odgovornosti. Izvan sustava stalnih vještaka otvara pitanje osiguranja od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda, te postaje maglovito.\n3. Rizik za državni proračun: \n• Loši rezultati: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih odluka, dugotrajnih ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog nepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba predstavlja direktan financijski gubitak za proračun.\n• Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu \"bilo koga\" može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih osoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su „regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.\n4. Podrivanje sustava stalnih sudskih vještaka: ako se omogući angažiranje vještaka izvan reguliranog popisa, to obeshrabruje stručnjake da prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli sustav. Tko će htjeti biti \"stalni\" vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se ionako može angažirati \"sa strane\" za potencijalno bolju naknadu i bez strogih pravila?"]
[184,"KSENIJA TOMAŠ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Komentar:\nPredloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\"."]
[185,"KSENIJA TOMAŠ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Komentar- riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu\n\nPredloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\"."]
[186,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","(1)Ovim Pravilnikom propisuju se postupak imenovanja i razrješenja, prava i dužnosti stalnih sudskih vještaka, program i način provedbe stručne obuke te visina naknade za pruženu intelektualnu uslugu  i naknade troškova za rad stalnih sudskih vještaka.\n\nUvjeti za imenovanja sudskih vještaka bili su navedeni u svim dosadašnjim Pravilnicima pa tako treba i nadalje biti:\n\n(2) Za stalnog sudskog vještaka može biti imenovana osoba koja ispunjava sljedeće uvjete određene čl.126 Zakona o sudovima:\n\n1. državljanin je Republike Hrvatske, državljanin države članice Europske unije ili državljanin države potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru,\n2. ima završen preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij odnosno završen preddiplomski sveučilišni studij ili preddiplomski stručni studij odgovarajući području vještačenja za koje se imenuje,\n3. nakon završenog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili specijalističkog diplomskog stručnog studija radila je na poslovima u struci najmanje osam godina, a nakon završenog preddiplomskog sveučilišnog studija ili preddiplomskog stručnog studija na poslovima u struci najmanje deset godina,\n4. vlada hrvatskim jezikom,\n5. zdravstveno je sposobna za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka,\n6. uspješno je završila provjeru znanja iz ustrojstva sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja,\n7. ima sklopljen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka na najnižu svotu osiguranja od 25.000,00 eura,\n8. ima valjano odobrenje za samostalno obavljanje djelatnosti (licenciju) ili položen stručni odnosno specijalistički ispit za obavljanje djelatnosti ako je to, sukladno posebnim propisima, uvjet za obavljanje tih djelatnosti.\n\nKomentar: uvjeti - kriteriji za imenovanja bili su navedeni u svim dosadašnjim Pravilnicima od 1981.g. do 2019.g.:\n-Pravilnik o uvjetima za obavljanje poslova sudskog vještačenja društvenih, pravnih i fizičkih osoba, te njihovim pravima i dužnostima (NN br.44/81)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br.21/98)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br. 88/08,8/09, 126/11 i 120/12)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN, broj 38/14, 123/15, 29/16 -Ispravak i 61/19)\n \nUvjeti imenovanja u Zakonu o sudovima važe samo za nova imenovanja, obzirom da nema retroaktivnih ukidanja imenovanja.\n\nbrisati stavak (2) čl.1\n(2) \nPredlaže se brisanje ove neodređene i netransparentne odredbe jer predlagatelj u članku 1. stavku 2. prijedloga Pravilnika stavlja odredbe o imenovanjima vještaka \"u pojedinim predmetima\" \"na temelju posebnih propisa\" što je potpuno neodređeno i kao takvo otvoreno za moguće zloporabe i zaobilaženje stručnjaka koji imaju valjane licence stalnih sudskih vještaka i nalaze se na odgovarajućem popisu koji vodi ministarstvo nadležno za pravosuđe.\nTako i u Smjernicama o ulozi sudskih vještaka u pravosudnim postupcima država članica Vijeća Europe (Strasbourg, prosinac 2014.) jasno piše da Kompilacija popisa vještaka (koju sud treba redovito provjeravati i ažurirati), koji zadovoljavaju ove kriterije, može uvelike pomoći u procesu odabira, dakle treba biti primarni izvor za odabir vještaka odgovarajuće struke (Smjernice, točka 33.).\n\nDakle, potrebno je detaljno obrazložiti koji su to i kakvi \"pojedini predmeti\" i koji su to \"posebni propisi\", da bi se transparentno znalo kada će „takvo“ imenovanje biti zakonito provedeno. Mnogi suci nisu niti čuli za ove Smjernice pa je to zabrinjavajuće\n\nPotrebno je prema čl.126a Zakona o sudovima dodati stavak(2a):\nPoslove vještačenja mogu obavljati i specijalizirane ustanove odnosno državna tijela, koji se upisuju u Popis specijaliziranih ustanova i državnih tijela.\n(2) Popis iz stavka 1. ovoga članka vodi ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa te ga objavljuje na svojoj mrežnoj stranici i na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova.\n(3) Zahtjev za upis i brisanje s Popisa iz stavka 1. ovoga članka ustanova odnosno tijelo podnosi ministarstvu nadležnom za poslove pravosuđa.\n(4) Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n– ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno\n   područje,\n– ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za\n   koje se traži odobrenje,\n– ako dostave zaključen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova\n   sudskog vještačenja na najnižu svotu osiguranja od 65.000,00 eura.\n(5) Kada se poslovi vještačenja povjeravaju specijaliziranim ustanovama, državnim tijelima ili pravnim osobama, vještačenje obavljaju stalni sudski vještaci koji su u njima zaposleni.\n\nNapominje se da su u svim dosadašnjim Pravilnicima o ssv od 12.veljače 1998.g.(NN 21/1998) do danas postojali objavljeni uvjeti imenovanja za fizičke i druge osobe (pravne osobe, poseban zavod ili drugo tijelo znanstvene ustanove ili državnog tijela).\nU Pravilniku  o ssv (NN 88/2008) utvrđuje se ispunjava li pravna osoba, poseban zavod ili drugo tijelo znanstvene ustanove ili državno tijelo uvjete za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka.\nU Pravilniku o ssv (NN broj 38/14, 123/15, 29/16 -Ispravak i 61/19) propisani su uvjeti za imenovanje pravnih osoba, a na isti se način utvrđuje ispunjava li zavod, ustanova ili državno tijelo uvjete za obavljanje poslova sudskog vještačenja."]
[187,"MELITA BESTVINA","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","(1)Ovim Pravilnikom propisuju se postupak imenovanja i razrješenja, prava i dužnosti stalnih sudskih vještaka, program i način provedbe stručne obuke te visina naknade za pruženu intelektualnu uslugu  i naknade troškova za rad stalnih sudskih vještaka.\n\nUvjeti za imenovanja sudskih vještaka bili su navedeni u svim dosadašnjim Pravilnicima pa tako treba i nadalje biti:\n\n(2) Za stalnog sudskog vještaka može biti imenovana osoba koja ispunjava sljedeće uvjete određene čl.126 Zakona o sudovima:\n\n1. državljanin je Republike Hrvatske, državljanin države članice Europske unije ili državljanin države potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru,\n2. ima završen preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij odnosno završen preddiplomski sveučilišni studij ili preddiplomski stručni studij odgovarajući području vještačenja za koje se imenuje,\n3. nakon završenog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili specijalističkog diplomskog stručnog studija radila je na poslovima u struci najmanje osam godina, a nakon završenog preddiplomskog sveučilišnog studija ili preddiplomskog stručnog studija na poslovima u struci najmanje deset godina,\n4. vlada hrvatskim jezikom,\n5. zdravstveno je sposobna za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka,\n6. uspješno je završila provjeru znanja iz ustrojstva sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja,\n7. ima sklopljen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka na najnižu svotu osiguranja od 25.000,00 eura,\n8. ima valjano odobrenje za samostalno obavljanje djelatnosti (licenciju) ili položen stručni odnosno specijalistički ispit za obavljanje djelatnosti ako je to, sukladno posebnim propisima, uvjet za obavljanje tih djelatnosti.\n\nKomentar: uvjeti - kriteriji za imenovanja bili su navedeni u svim dosadašnjim Pravilnicima od 1981.g. do 2019.g.:\n-Pravilnik o uvjetima za obavljanje poslova sudskog vještačenja društvenih, pravnih i fizičkih osoba, te njihovim pravima i dužnostima (NN br.44/81)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br.21/98)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br. 88/08,8/09, 126/11 i 120/12)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN, broj 38/14, 123/15, 29/16 -Ispravak i 61/19)\n \nUvjeti imenovanja u Zakonu o sudovima važe samo za nova imenovanja, obzirom da nema retroaktivnih ukidanja imenovanja.\n\nbrisati stavak (2) čl.1\n(2) \nPredlaže se brisanje ove neodređene i netransparentne odredbe jer predlagatelj u članku 1. stavku 2. prijedloga Pravilnika stavlja odredbe o imenovanjima vještaka \"u pojedinim predmetima\" \"na temelju posebnih propisa\" što je potpuno neodređeno i kao takvo otvoreno za moguće zloporabe i zaobilaženje stručnjaka koji imaju valjane licence stalnih sudskih vještaka i nalaze se na odgovarajućem popisu koji vodi ministarstvo nadležno za pravosuđe.\nTako i u Smjernicama o ulozi sudskih vještaka u pravosudnim postupcima država članica Vijeća Europe (Strasbourg, prosinac 2014.) jasno piše da Kompilacija popisa vještaka (koju sud treba redovito provjeravati i ažurirati), koji zadovoljavaju ove kriterije, može uvelike pomoći u procesu odabira, dakle treba biti primarni izvor za odabir vještaka odgovarajuće struke (Smjernice, točka 33.).\n\nDakle, potrebno je detaljno obrazložiti koji su to i kakvi \"pojedini predmeti\" i koji su to \"posebni propisi\", da bi se transparentno znalo kada će „takvo“ imenovanje biti zakonito provedeno. Mnogi suci nisu niti čuli za ove Smjernice pa je to zabrinjavajuće\n\nPotrebno je prema čl.126a Zakona o sudovima dodati stavak(2a):\nPoslove vještačenja mogu obavljati i specijalizirane ustanove odnosno državna tijela, koji se upisuju u Popis specijaliziranih ustanova i državnih tijela.\n(2) Popis iz stavka 1. ovoga članka vodi ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa te ga objavljuje na svojoj mrežnoj stranici i na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova.\n(3) Zahtjev za upis i brisanje s Popisa iz stavka 1. ovoga članka ustanova odnosno tijelo podnosi ministarstvu nadležnom za poslove pravosuđa.\n(4) Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n– ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno\n   područje,\n– ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za\n   koje se traži odobrenje,\n– ako dostave zaključen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova\n   sudskog vještačenja na najnižu svotu osiguranja od 65.000,00 eura.\n(5) Kada se poslovi vještačenja povjeravaju specijaliziranim ustanovama, državnim tijelima ili pravnim osobama, vještačenje obavljaju stalni sudski vještaci koji su u njima zaposleni.\n\nNapominje se da su u svim dosadašnjim Pravilnicima o ssv od 12.veljače 1998.g.(NN 21/1998) do danas postojali objavljeni uvjeti imenovanja za fizičke i druge osobe (pravne osobe, poseban zavod ili drugo tijelo znanstvene ustanove ili državnog tijela).\nU Pravilniku  o ssv (NN 88/2008) utvrđuje se ispunjava li pravna osoba, poseban zavod ili drugo tijelo znanstvene ustanove ili državno tijelo uvjete za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka.\nU Pravilniku o ssv (NN broj 38/14, 123/15, 29/16 -Ispravak i 61/19) propisani su uvjeti za imenovanje pravnih osoba, a na isti se način utvrđuje ispunjava li zavod, ustanova ili državno tijelo uvjete za obavljanje poslova sudskog vještačenja."]
[188,"ROBERT SPUDIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Komentar- riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu\n\nPredloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\".\n\nKomentar:\nPredloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\".\nOpasnosti ovog prijedloga su višestruke:\n1. Potencijalno snižavanje standarda kvalitete: angažiranje \"bilo koga\" izvan reguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja, stručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time se zanemaruje ključna svrha postojanja sustava stalnih vještaka a to je osiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.\n2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija kvalifikacije i odgovornosti. Izvan sustava stalnih vještaka otvara pitanje osiguranja od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda, te postaje maglovito.\n3. Rizik za državni proračun: \n• Loši rezultati: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih odluka, dugotrajnih ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog nepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba predstavlja direktan financijski gubitak za proračun.\n• Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu \"bilo koga\" može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih osoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su „regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.\n4. Podrivanje sustava stalnih sudskih vještaka: ako se omogući angažiranje vještaka izvan reguliranog popisa, to obeshrabruje stručnjake da prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli sustav. Tko će htjeti biti \"stalni\" vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se ionako može angažirati \"sa strane\" za potencijalno bolju naknadu i bez strogih pravila?\nEuropska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje se u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja \"bilo koga\" izvan strogo definiranog sustava.\n• EU fokus na regulaciju i kvalitetu: Suprotno tome dominantni trend u EU je jačanje regulacije, transparentnosti, stručnosti i neovisnosti sudskih vještaka. Preporuke Vijeća Europe (CEPEJ) i Europske komisije za učinkovitost pravosuđa naglašavaju potrebu za kvalificiranim, obučenim i neovisnim vještacima, s jasnim kriterijima za imenovanje i kontinuirano usavršavanje. Ideja je izgraditi pouzdanu bazu eksperata.\n• Nema generalnog zaobilaženja: ni jedan relevantan EU dokument ili zakonodavstvo o sudskim vještacima ne predviđa generalnu mogućnost zaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih osoba pod nejasnim \"posebnim propisima\". To bi bilo u direktnoj suprotnosti s temeljnim načelima osiguravanja stručnosti i pravne sigurnosti u pravosudnim sustavima EU."]
[189,"DANIJELA HUBLIN","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu"]
[190,"IVAN BULJAN","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Navode se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" što ostavlja mogućnost i nedefinirane nagrade kao i veliku opasnost imenovanja odnosno davanja zadatka nestručnim osobama"]
[191,"DRAGAN BRTAN","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","O kojim se to pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa radi? Posve nejasno! Tko donosi posebne propise i koji su to posebni propisi?"]
[192,"MAIDA MUSTAĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Visina naknade za pruženu intelektualnu uslugu i naknade troškova za rad stalnih sudskih vještaka."]
[193,"DANIELA MIKULANDRA","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Potpuno je nejasno koji je to vještak koji je imenovan temeljem kojih posebnih propisa?"]
[194,"GORANKA MAJIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Komentar- riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu\n\nPredloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\"."]
[195,"DANICA SMOJVER","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi"]
[196,"JASENKA BUBIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Komentar čl.st.1.- riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu\n\nPredloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa.\nKomentar čl.1st.2.\nPredloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\"  te se na taj formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen.\nOpasnosti ovog prijedloga su višestruke:\n1. Potencijalno snižavanje standarda kvalitete: direktno ugrožava kvalitetu vještačenja ukoliko dolazi do  angažiranja osoba izvan reguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja, stručnu obuku i usavršavanje. Time se zanemaruje ključna svrha postojanja sustava stalnih vještaka koji sustav osigurava kvalificirane, obučene i provjerene stručnjake.\n2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" ( u okviru kojih zakona). Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija kvalifikacije i odgovornosti. Izvan sustava stalnih vještaka otvara pitanje osiguranja od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda\n3. Rizik za državni proračun: \n• Loši rezultati: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih odluka, dugotrajnih ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog nepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba predstavlja direktan financijski gubitak za proračun.\n• Nepouzdajuća sudska praksa: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih odluka, te formiranja neadekvatna sudske prakse kao smjernice za buduće sudske odluke ili pak pogrešna usmjerenja kako u poduzetništvu tako i općenito u svim aspektima djelovanja i segmentima društva\n4. Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu za angažmane prema čl.1.2. može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih osoba što je rasipanje javnih sredstava, \n5. Podrivanje sustava stalnih sudskih vještaka: ako se omogući angažiranje vještaka izvan reguliranog popisa, to obeshrabruje stručnjake da prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli sustav. Tko će htjeti biti \"stalni\" vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se ionako može angažirati \"sa strane\" za potencijalno bolju naknadu i bez strogih pravila?\nEuropska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model koji je predložen ovim Pravilnikom člankom 1. st.2."]
[197,"SENKA ĐINĐIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Europska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje se u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja \"bilo koga\" izvan strogo definiranog sustava.\n• EU fokus na regulaciju i kvalitetu: Suprotno tome dominantni trend u EU je jačanje regulacije, transparentnosti, stručnosti i neovisnosti sudskih vještaka. Preporuke Vijeća Europe (CEPEJ) i Europske komisije za učinkovitost pravosuđa naglašavaju potrebu za kvalificiranim, obučenim i neovisnim vještacima, s jasnim kriterijima za imenovanje i kontinuirano usavršavanje. Ideja je izgraditi pouzdanu bazu eksperata.\n• Nema generalnog zaobilaženja: ni jedan relevantan EU dokument ili zakonodavstvo o sudskim vještacima ne predviđa generalnu mogućnost zaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih osoba pod nejasnim \"posebnim propisima\". To bi bilo u direktnoj suprotnosti s temeljnim načelima osiguravanja stručnosti i pravne sigurnosti u pravosudnim sustavima EU."]
[198,"SENKA ĐINĐIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Predloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\".\nOpasnosti ovog prijedloga su višestruke:\n1. Potencijalno snižavanje standarda kvalitete: angažiranje \"bilo koga\" izvan reguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja, stručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time se zanemaruje ključna svrha postojanja sustava stalnih vještaka a to je osiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.\n2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija kvalifikacije i odgovornosti. Izvan sustava stalnih vještaka otvara pitanje osiguranja od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda, te postaje maglovito.\n3. Rizik za državni proračun: \n• Loši rezultati: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih odluka, dugotrajnih ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog nepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba predstavlja direktan financijski gubitak za proračun.\n• Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu \"bilo koga\" može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih osoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su „regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.\n4. Podrivanje sustava stalnih sudskih vještaka: ako se omogući angažiranje vještaka izvan reguliranog popisa, to obeshrabruje stručnjake da prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli sustav. Tko će htjeti biti \"stalni\" vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se ionako može angažirati \"sa strane\" za potencijalno bolju naknadu i bez strogih pravila?"]
[199,"SENKA ĐINĐIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Predloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\"."]
[200,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","koji je to vještak koji je imenovan temeljem kojih posebnih propisa?  Trebalo bi specificirati točno u kojim slučajevima i kada se može angažirati osoba koja nije na popisu stalnih \nsudskih vještaka odnosno za određene kategorije zanimanja koja su rijetka ili ih nema među sudskim vještacima."]
[201,"JASMINKA PJEVIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Pojam nagrade zamijeniti za naknadu za obavljenu uslugu jer isti adekvatnije odražava vrijednost i ulogu koju stalni sudski vještak ima prilikom obavljanja svoga rada / posla.\n\nTakođer, članak 1. stavak 2. prijedloga Pravilnika govori o imenovanjima vještaka \"u pojedinim predmetima\" \"na temelju posebnih propisa\". Kojih vještaka, kako imenovanih, u kojim predmetima, na temelju kojih propisa? Reklo bi se da predlagatelj ovog Pravilnika ima želju zaobići postojeće sustave stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen."]
[202,"JASMINKA PJEVIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Čl. 125. Zakona o sudovima uređeno je, stalni sudski vještaci na temelju svog stručnog znanja na zahtjev pravosudnih tijela ili za potrebe postupaka pred pravosudnim tijelima izrađuju vještački nalaz i mišljenje. \n\nPrema tome u st. 1. je nužno jasno naznačiti kako se Pravilnikom uređuje nagrada (predlaže se naknada za rad) i naknada troškova za rad stalnih sudskih vještaka u postupcima na zahtjev (po nalogu) pravosudnih tijela. Nužna je dinstinkcija poslova na zahtjev klijenta i na zahtjev pravosudnih tijela. Iz odredbi pravilnika treba biti jasno kako se Ministarsvo ne upušta u određivanje naknada, odnosno cijena na slobodnom tržištu."]
[203,"JASMINKA PJEVIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","St. 2. nije jasan niti odrediv. Naime, nije jasno o kakvim posebnim propisima se radi i koji su to vještaci, a koje se može imenovati u pojedinim predmetima (kojim predmetima?), a da isti nisu obuhvaćeni Zakonom o sudovima."]
[204,"LEDA RUČEVIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Pojam nagrade zamijeniti za naknadu za obavljenu uslugu jer isti adekvatnije odražava vrijednost i ulogu koju stalni sudski vještak ima prilikom obavljanja svoga rada / posla."]
[205,"LEDA RUČEVIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Čl. 125. Zakona o sudovima uređeno je, stalni sudski vještaci na temelju svog stručnog znanja na zahtjev pravosudnih tijela ili za potrebe postupaka pred pravosudnim tijelima izrađuju vještački nalaz i mišljenje. \n\nPrema tome u st. 1. je nužno jasno naznačiti kako se Pravilnikom uređuje nagrada (predlaže se naknada za rad) i naknada troškova za rad stalnih sudskih vještaka u postupcima na zahtjev (po nalogu) pravosudnih tijela. Nužna je dinstinkcija poslova na zahtjev klijenta i na zahtjev pravosudnih tijela. Iz odredbi pravilnika treba biti jasno kako se Ministarsvo ne upušta u određivanje naknada, odnosno cijena na slobodnom tržištu."]
[206,"LUCIJA IVANČIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Predloženi članak 1. stavak 2. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\"."]
[207,"LUCIJA IVANČIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Pojam nagrade zamijeniti za naknadu za obavljenu uslugu jer isti adekvatnije odražava vrijednost i ulogu koju stalni sudski vještak ima prilikom obavljanja svoga rada / posla.\n\nTakođer, članak 1. stavak 2. prijedloga Pravilnika govori o imenovanjima vještaka \"u pojedinim predmetima\" \"na temelju posebnih propisa\". Kojih vještaka, kako imenovanih, u kojim predmetima, na temelju kojih propisa? Reklo bi se da predlagatelj ovog Pravilnika ima želju zaobići postojeće sustave stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen."]
[208,"LEDA RUČEVIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Članak 1. stavak 2. prijedloga Pravilnika govori o imenovanjima vještaka \"u pojedinim predmetima\" \"na temelju posebnih propisa\". Kojih vještaka, kako imenovanih, u kojim predmetima, na temelju kojih propisa? Reklo bi se da predlagatelj ovog Pravilnika ima želju zaobići postojeće sustave stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen."]
[209,"PETAR ERAKOVIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Čl. 125. Zakona o sudovima uređeno je, stalni sudski vještaci na temelju svog stručnog znanja na zahtjev pravosudnih tijela ili za potrebe postupaka pred pravosudnim tijelima izrađuju vještački nalaz i mišljenje.\n\nPrema tome u st. 1. je nužno jasno naznačiti kako se Pravilnikom uređuje nagrada (predlaže se naknada za rad) i naknada troškova za rad stalnih sudskih vještaka u postupcima na zahtjev (po nalogu) pravosudnih tijela. Nužna je dinstinkcija poslova na zahtjev klijenta i na zahtjev pravosudnih tijela. Iz odredbi pravilnika treba biti jasno kako se Ministarsvo ne upušta u određivanje naknada, odnosno cijena na slobodnom tržištu."]
[210,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","St. 2. nije jasan niti odrediv. Naime, nije jasno o kakvim posebnim propisima se radi i koji su to vještaci, a koje se može imenovati u pojedinim predmetima (kojim predmetima?), a da isti nisu obuhvaćeni Zakonom o sudovima."]
[211,"RANKO GAVRILOVIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Predloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\". Ova zadnja formulacija vodi na razmišljanje da je zakonodavac nezadovoljan sa postojećim vještacima i \"na mala vrata\" otvara mogućnost imenovanjaa \"ad hoc\" vještaka. To možda ima smisla kod deficitarnih, specifičnih zanimanja, ali nikako kod onih koji se najviše \"koriste u praksi\" (ekonomisti, liječnici, prometaši , da dalje ne nabrajam. Nadalje, dok se Vlada i ministarstva stalno pozivaju na korištenje \"europskih vrijednosti\", ovakvim prijedlogom čl. 2 one se u potpunosti nipodaštavaju. Naime, jasno je da  Europska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje se u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja \"bilo koga\" izvan strogo definiranog sustava.\n• EU fokus na regulaciju i kvalitetu: Suprotno tome dominantni trend u EU je jačanje regulacije, transparentnosti, stručnosti i neovisnosti sudskih vještaka. Preporuke Vijeća Europe (CEPEJ) i Europske komisije za učinkovitost pravosuđa naglašavaju potrebu za kvalificiranim, obučenim i neovisnim vještacima, s jasnim kriterijima za imenovanje i kontinuirano usavršavanje. Ideja je izgraditi pouzdanu bazu eksperata.\n• Nema generalnog zaobilaženja: ni jedan relevantan EU dokument ili zakonodavstvo o sudskim vještacima ne predviđa generalnu mogućnost zaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih osoba pod nejasnim \"posebnim propisima\". To bi bilo u direktnoj suprotnosti s temeljnim načelima osiguravanja stručnosti i pravne sigurnosti u pravosudnim sustavima EU"]
[212,"JENI KRSTIČEVIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Terminološki visina nagrade i naknade troškova potpuno je neprihvatljiva. Predlažem korištenje termina naknada, a naknada može sadržavati i troškove rada i zaradu. Dodatno potrebno je razlikovati postojanje pravnih i fizičkih osoba koji su stalni sudski vještaci te termin dalje definirati kao naknadu za pruženu uslugu (pravne osobe) i dohodak (fizičke osobe)."]
[213,"ANA DŽAPO","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","St. 2. nije jasan niti odrediv. Naime, nije jasno o kakvim posebnim propisima se radi i koji su to vještaci, a koje se može imenovati u pojedinim predmetima (kojim predmetima?), a da isti nisu obuhvaćeni Zakonom o sudovima."]
[214,"ANA DŽAPO","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Čl. 125. Zakona o sudovima uređeno je, stalni sudski vještaci na temelju svog stručnog znanja na zahtjev pravosudnih tijela ili za potrebe postupaka pred pravosudnim tijelima izrađuju vještački nalaz i mišljenje. \n\nPrema tome u st. 1. je nužno jasno naznačiti kako se Pravilnikom uređuje nagrada (predlaže se naknada za rad) i naknada troškova za rad stalnih sudskih vještaka u postupcima na zahtjev (po nalogu) pravosudnih tijela. Nužna je dinstinkcija poslova na zahtjev klijenta i na zahtjev pravosudnih tijela. Iz odredbi pravilnika treba biti jasno kako se Ministarsvo ne upušta u određivanje naknada, odnosno cijena na slobodnom tržištu."]
[215,"ANA DŽAPO","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Iako se u čl. 127.b st. 5. Zakona o sudovima navodi riječ nagrada, predlaže se istu zamijeniti s terminom naknada za rad, tj. za obavljeni posao. \n\nNaime, za obavljeni posao vještačenja stalni sudski vještak ima pravo na naknadu za rad i ima pravo na naknadu troškova nastalih u vezi obavljanja vještačenja.\n\nPrimjerice, u predloženom Pravilniku (čl. 4. st. 6.) se za rad članova i tajnika Povjerenstva za provjeru znanja, te njihovih zamjenika navodi, za rad u Povjerenstvu imaju pravo na novčanu naknadu."]
[216,"SILVIJA HITI","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Predloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen."]
[217,"SILVIJA HITI","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Riječ nagradu zamijeniti sa: naknadu za obavljenu uslugu"]
[218,"KRISTIJAN TOLE","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","U članku 1. stavku 2. prijedloga Pravilnika predlažu se  odredbe o imenovanjima vještaka \"u pojedinim predmetima\" \"na temelju posebnih propisa\". Valjda je intencija Pravilnika da pojašnjava i uređuje pravila, a ne da uvodi „i ostalo“ pa kako kome dođe tako se valjda neki predmet smatra „pojedinim“ i za kojeg onda važe „posebni propisi“. Ovo je neozbiljno i neodgovorno."]
[219,"KATIJA MARČE","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Predloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\".\nOpasnosti ovog prijedloga su višestruke:\n1. Potencijalno snižavanje standarda kvalitete: angažiranje \"bilo koga\" izvan reguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja, stručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time se zanemaruje ključna svrha postojanja sustava stalnih vještaka a to je osiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.\n2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija kvalifikacije i odgovornosti. Izvan sustava stalnih vještaka otvara pitanje osiguranja od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda, te postaje maglovito.\n3. Rizik za državni proračun: \n• Loši rezultati: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih odluka, dugotrajnih ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog nepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba predstavlja direktan financijski gubitak za proračun.\n• Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu \"bilo koga\" može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih osoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su „regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.\n4. Podrivanje sustava stalnih sudskih vještaka: ako se omogući angažiranje vještaka izvan reguliranog popisa, to obeshrabruje stručnjake da prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli sustav. Tko će htjeti biti \"stalni\" vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se ionako može angažirati \"sa strane\" za potencijalno bolju naknadu i bez strogih pravila?"]
[220,"KATIJA MARČE","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu\n\nPredloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\"."]
[221,"DANICA SMOJVER","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Ukoliko se omogući angažiranje vještaka izvan reguliranog popisa, to obeshrabruje stručnjake da prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, posljedično se dugoročno urušava cijeli sustav"]
[222,"LJUBICA MILOŠ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Europska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje se u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja \"bilo koga\" izvan strogo definiranog sustava.\n• EU fokus na regulaciju i kvalitetu: Suprotno tome dominantni trend u EU je jačanje regulacije, transparentnosti, stručnosti i neovisnosti sudskih vještaka. Preporuke Vijeća Europe (CEPEJ) i Europske komisije za učinkovitost pravosuđa naglašavaju potrebu za kvalificiranim, obučenim i neovisnim vještacima, s jasnim kriterijima za imenovanje i kontinuirano usavršavanje. Ideja je izgraditi pouzdanu bazu eksperata.\n• Nema generalnog zaobilaženja: ni jedan relevantan EU dokument ili zakonodavstvo o sudskim vještacima ne predviđa generalnu mogućnost zaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih osoba pod nejasnim \"posebnim propisima\". To bi bilo u direktnoj suprotnosti s temeljnim načelima osiguravanja stručnosti i pravne sigurnosti u pravosudnim sustavima EU."]
[223,"LJUBICA MILOŠ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Predloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\".\nOpasnosti ovog prijedloga su višestruke:\n1. Potencijalno snižavanje standarda kvalitete: angažiranje \"bilo koga\" izvan reguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja, stručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time se zanemaruje ključna svrha postojanja sustava stalnih vještaka a to je osiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.\n2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija kvalifikacije i odgovornosti. Izvan sustava stalnih vještaka otvara pitanje osiguranja od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda, te postaje maglovito.\n3. Rizik za državni proračun: \n• Loši rezultati: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih odluka, dugotrajnih ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog nepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba predstavlja direktan financijski gubitak za proračun.\n• Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu \"bilo koga\" može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih osoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su „regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.\n4. Podrivanje sustava stalnih sudskih vještaka: ako se omogući angažiranje vještaka izvan reguliranog popisa, to obeshrabruje stručnjake da prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli sustav. Tko će htjeti biti \"stalni\" vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se ionako može angažirati \"sa strane\" za potencijalno bolju naknadu i bez strogih pravila?"]
[224,"LJUBICA MILOŠ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Predloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\"."]
[225,"LJUBICA MILOŠ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Komentar- riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu"]
[226,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Predlagatelj u članku 1. stavku 2. prijedloga Pravilnika stavlja odredbe o imenovanjima vejštaka \"u pojedinim predmetima\" \"na temelju posebnih propisa\" što je potpuno neodređeno i kao takvo otvoreno za moguće zloporabe i zaobilaženje stručnjaka koji imaju valjane licence stalnih sudskih vještaka i nalaze se na odgovarajućem popisu koji vodi ministarstvo nadležno za pravosuđe.\nTako i u Smjernicama o ulozi sudskih vještaka u pravosudnim postupcima država članica Vijeća Europe (Strasbourg, prosinac 2014.) jasno piše da Kompilacija popisa vještaka (koju sud treba redovito provjeravati i ažurirati), koji zadovoljavaju ove kriterije, može uvelike pomoći u procesu odabira, dakle treba biti primarni izvor za odabir vještaka odgovarajuće struke (Smjernice, točka 33.).\nDakle, potrebno je detaljno obrazložiti koji su to i kakvi \"pojedini predmeti\" i koji su to \"posebni propisi\", da bi se transparentno znalo kada će takvo imenovanje biti zakonito provedeno."]
[227,"DANICA SMOJVER","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Europska unija vrlo ograničeno pozna model gdje se u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja \"bilo koga\" izvan strogo definiranog sustava"]
[228,"DANICA SMOJVER","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","UZ čl.1 trebalo bi zamijeniti riječ nagradu u : naknadu za obavljenu uslugu"]
[229,"JURICA DOBRINIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Riječ \"nagrada\" je neprimjerena, jer vještake angažira sud ili institucija i on obavlja posao, pa taj izraz mora biti u skladu s tim, dakle \"naknada\""]
[230,"INOSLAV NIKOLIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Predloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\".\nPredloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\"."]
[231,"ZRINKO RUČEVIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Predlagatelj u članku 1. stavku 2. prijedloga Pravilnika stavlja odredbe o imenovanjima vejštaka \"u pojedinim predmetima\" \"na temelju posebnih propisa\" što je potpuno neodređeno i kao takvo otvoreno za moguće zloporabe i zaobilaženje stručnjaka koji imaju valjane licence stalnih sudskih vještaka i nalaze se na odgovarajućem popisu koji vodi ministarstvo nadležno za pravosuđe.\nTako i u Smjernicama o ulozi sudskih vještaka u pravosudnim postupcima država članica Vijeća Europe (Strasbourg, prosinac 2014.) jasno piše da Kompilacija popisa vještaka (koju sud treba redovito provjeravati i ažurirati), koji zadovoljavaju ove kriterije, može uvelike pomoći u procesu odabira, dakle treba biti primarni izvor za odabir vještaka odgovarajuće struke (Smjernice, točka 33.).\nDakle, potrebno je detaljno obrazložiti koji su to i kakvi \"pojedini predmeti\" i koji su to \"posebni propisi\", da bi se transparentno znalo kada će takvo imenovanje biti zakonito provedeno."]
[232,"VIŠNJA PERAJICA","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Formulacija „vještaci imenovani na temelju posebnih propisa“ u predloženom stavku 2 je preširoka i neprecizna te može\ndovesti do ozbiljnih rizika za funkcioniranje sustava vještačenja i za državni proračun. Konkretni problemi su:\n\n1. Snižavanje kvalitete vještačenja – ad hoc vještaci nisu podvrgnuti istim stručnim, etičkim i nadzornim standardima \n    kao stalni sudski vještaci, što može ugroziti pouzdanost i stručnost mišljenja u kaznenim, građanskim i složenim\n    upravnim predmetima.\n\n2. Rizik neujednačenih i viših troškova – bez jasnih kriterija primjene, naknade se mogu određivati proizvoljno, \n    a što može negativno utjecati na državni proračun i transparentnost trošenja javnih sredstava.\n\n3. Podrivanje sustava stalnih sudskih vještaka – nejasna odredba omogućuje zaobilaženje provjerenih i licenciranih \n    stručnjaka, što također može dugoročno narušiti sustav vještačenja i povjerenje u sudsku praksu.\n\n4. Pravna nesigurnost i rizik zlouporaba – neprecizno navođenje „posebnih propisa“ stvara različite interpretacije \n    među sudovima i drugim tijelima, otežava kontrolu nad troškovima i povećava mogućnost nepravilnosti.\n\nPrijedlog: \n\nPrecizirati koji se „posebni propisi“ konkretno primjenjuju i u kojim okolnostima, ili razmotriti brisanje ove odredbe kako bi se \nosigurala pravna sigurnost, transparentnost i očuvanje standarda kvalitete vještačenja."]
[233,"IRENA ŽUNTAR","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Komentar- riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu\n\nPredloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\".\n\nKomentar:\nPredloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\".\nOpasnosti ovog prijedloga su višestruke:\n1. Potencijalno snižavanje standarda kvalitete: angažiranje \"bilo koga\" izvan reguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja, stručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time se zanemaruje ključna svrha postojanja sustava stalnih vještaka a to je osiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.\n2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija kvalifikacije i odgovornosti. Izvan sustava stalnih vještaka otvara pitanje osiguranja od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda, te postaje maglovito.\n3. Rizik za državni proračun: \n• Loši rezultati: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih odluka, dugotrajnih ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog nepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba predstavlja direktan financijski gubitak za proračun.\n• Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu \"bilo koga\" može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih osoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su „regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.\n4. Podrivanje sustava stalnih sudskih vještaka: ako se omogući angažiranje vještaka izvan reguliranog popisa, to obeshrabruje stručnjake da prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli sustav. Tko će htjeti biti \"stalni\" vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se ionako može angažirati \"sa strane\" za potencijalno bolju naknadu i bez strogih pravila?\nEuropska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje se u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja \"bilo koga\" izvan strogo definiranog sustava.\n• EU fokus na regulaciju i kvalitetu: Suprotno tome dominantni trend u EU je jačanje regulacije, transparentnosti, stručnosti i neovisnosti sudskih vještaka. Preporuke Vijeća Europe (CEPEJ) i Europske komisije za učinkovitost pravosuđa naglašavaju potrebu za kvalificiranim, obučenim i neovisnim vještacima, s jasnim kriterijima za imenovanje i kontinuirano usavršavanje. Ideja je izgraditi pouzdanu bazu eksperata.\n• Nema generalnog zaobilaženja: ni jedan relevantan EU dokument ili zakonodavstvo o sudskim vještacima ne predviđa generalnu mogućnost zaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih osoba pod nejasnim \"posebnim propisima\". To bi bilo u direktnoj suprotnosti s temeljnim načelima osiguravanja stručnosti i pravne sigurnosti u pravosudnim sustavima EU."]
[234,"ANISIJA BEŠLIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Europska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje se u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja \"bilo koga\" izvan strogo definiranog sustava.\n• EU fokus na regulaciju i kvalitetu: Suprotno tome dominantni trend u EU je jačanje regulacije, transparentnosti, stručnosti i neovisnosti sudskih vještaka. Preporuke Vijeća Europe (CEPEJ) i Europske komisije za učinkovitost pravosuđa naglašavaju potrebu za kvalificiranim, obučenim i neovisnim vještacima, s jasnim kriterijima za imenovanje i kontinuirano usavršavanje. Ideja je izgraditi pouzdanu bazu eksperata.\n• Nema generalnog zaobilaženja: ni jedan relevantan EU dokument ili zakonodavstvo o sudskim vještacima ne predviđa generalnu mogućnost zaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih osoba pod nejasnim \"posebnim propisima\". To bi bilo u direktnoj suprotnosti s temeljnim načelima osiguravanja stručnosti i pravne sigurnosti u pravosudnim sustavima EU."]
[235,"ANISIJA BEŠLIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Predloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\".\nOpasnosti ovog prijedloga su višestruke:\n1. Potencijalno snižavanje standarda kvalitete: angažiranje \"bilo koga\" izvan reguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja, stručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time se zanemaruje ključna svrha postojanja sustava stalnih vještaka a to je osiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.\n2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija kvalifikacije i odgovornosti. Izvan sustava stalnih vještaka otvara pitanje osiguranja od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda, te postaje maglovito.\n3. Rizik za državni proračun: \n• Loši rezultati: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih odluka, dugotrajnih ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog nepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba predstavlja direktan financijski gubitak za proračun.\n• Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu \"bilo koga\" može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih osoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su „regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.\n4. Podrivanje sustava stalnih sudskih vještaka: ako se omogući angažiranje vještaka izvan reguliranog popisa, to obeshrabruje stručnjake da prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli sustav. Tko će htjeti biti \"stalni\" vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se ionako može angažirati \"sa strane\" za potencijalno bolju naknadu i bez strogih pravila?"]
[236,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Komentar:\nPredloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\".\nOpasnosti ovog prijedloga su višestruke:\n1. Potencijalno snižavanje standarda kvalitete: angažiranje \"bilo koga\" izvan reguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja, stručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time se zanemaruje ključna svrha postojanja sustava stalnih vještaka a to je osiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.\n2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija kvalifikacije i odgovornosti. Izvan sustava stalnih vještaka otvara pitanje osiguranja od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda, te postaje maglovito.\n3. Rizik za državni proračun:\n• Loši rezultati: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih odluka, dugotrajnih ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog nepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba predstavlja direktan financijski gubitak za proračun.\n• Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu \"bilo koga\" može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih osoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su „regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.\n4. Podrivanje sustava stalnih sudskih vještaka: ako se omogući angažiranje vještaka izvan reguliranog popisa, to obeshrabruje stručnjake da prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli sustav. Tko će htjeti biti \"stalni\" vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se ionako može angažirati \"sa strane\" za potencijalno bolju naknadu i bez strogih pravila?\nEuropska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje se u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja \"bilo koga\" izvan strogo definiranog sustava.\n• EU fokus na regulaciju i kvalitetu: Suprotno tome dominantni trend u EU je jačanje regulacije, transparentnosti, stručnosti i neovisnosti sudskih vještaka. Preporuke Vijeća Europe (CEPEJ) i Europske komisije za učinkovitost pravosuđa naglašavaju potrebu za kvalificiranim, obučenim i neovisnim vještacima, s jasnim kriterijima za imenovanje i kontinuirano usavršavanje. Ideja je izgraditi pouzdanu bazu eksperata.\n• Nema generalnog zaobilaženja: ni jedan relevantan EU dokument ili zakonodavstvo o sudskim vještacima ne predviđa generalnu mogućnost zaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih osoba pod nejasnim \"posebnim propisima\". To bi bilo u direktnoj suprotnosti s temeljnim načelima osiguravanja stručnosti i pravne sigurnosti u pravosudnim sustavima EU."]
[237,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Predloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\"."]
[238,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Komentar- riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu"]
[239,"JOZO ŠITUM","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Komentar- riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu\n\nPredloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\".\n\nKomentar:\nPredloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\".\nOpasnosti ovog prijedloga su višestruke:\n1. Potencijalno snižavanje standarda kvalitete: angažiranje \"bilo koga\" izvan reguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja, stručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time se zanemaruje ključna svrha postojanja sustava stalnih vještaka a to je osiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.\n2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija kvalifikacije i odgovornosti. Izvan sustava stalnih vještaka otvara pitanje osiguranja od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda, te postaje maglovito.\n3. Rizik za državni proračun: \n• Loši rezultati: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih odluka, dugotrajnih ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog nepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba predstavlja direktan financijski gubitak za proračun.\n• Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu \"bilo koga\" može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih osoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su „regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.\n4. Podrivanje sustava stalnih sudskih vještaka: ako se omogući angažiranje vještaka izvan reguliranog popisa, to obeshrabruje stručnjake da prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli sustav. Tko će htjeti biti \"stalni\" vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se ionako može angažirati \"sa strane\" za potencijalno bolju naknadu i bez strogih pravila?\nEuropska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje se u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja \"bilo koga\" izvan strogo definiranog sustava.\n• EU fokus na regulaciju i kvalitetu: Suprotno tome dominantni trend u EU je jačanje regulacije, transparentnosti, stručnosti i neovisnosti sudskih vještaka. Preporuke Vijeća Europe (CEPEJ) i Europske komisije za učinkovitost pravosuđa naglašavaju potrebu za kvalificiranim, obučenim i neovisnim vještacima, s jasnim kriterijima za imenovanje i kontinuirano usavršavanje. Ideja je izgraditi pouzdanu bazu eksperata.\n• Nema generalnog zaobilaženja: ni jedan relevantan EU dokument ili zakonodavstvo o sudskim vještacima ne predviđa generalnu mogućnost zaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih osoba pod nejasnim \"posebnim propisima\". To bi bilo u direktnoj suprotnosti s temeljnim načelima osiguravanja stručnosti i pravne sigurnosti u pravosudnim sustavima EU."]
[240,"ANISIJA BEŠLIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Komentar- riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu\n\nPredloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\"."]
[241,"DARKA CECIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Riječ \"nagradu\" zamijeniti za \"naknadu za obavljenu uslugu\".\nNije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija kvalifikacije i odgovornosti."]
[242,"VLATKA BRATIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Predloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\".\n\nOpasnosti ovog prijedloga su višestruke:\n1. Potencijalno snižavanje standarda kvalitete: angažiranje \"bilo koga\" izvan reguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja, stručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time se zanemaruje ključna svrha postojanja sustava stalnih vještaka a to je osiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.\n2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija kvalifikacije i odgovornosti. Izvan sustava stalnih vještaka otvara pitanje osiguranja od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda, te postaje maglovito.\n3. Rizik za državni proračun: \n• Loši rezultati: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih odluka, dugotrajnih ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog nepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba predstavlja direktan financijski gubitak za proračun.\n• Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu \"bilo koga\" može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih osoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su „regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.\n4. Podrivanje sustava stalnih sudskih vještaka: ako se omogući angažiranje vještaka izvan reguliranog popisa, to obeshrabruje stručnjake da prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli sustav. Tko će htjeti biti \"stalni\" vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se ionako može angažirati \"sa strane\" za potencijalno bolju naknadu i bez strogih pravila\nEuropska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje se u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja \"bilo koga\" izvan strogo definiranog sustava.\n• EU fokus na regulaciju i kvalitetu: Suprotno tome dominantni trend u EU je jačanje regulacije, transparentnosti, stručnosti i neovisnosti sudskih vještaka. Preporuke Vijeća Europe (CEPEJ) i Europske komisije za učinkovitost pravosuđa naglašavaju potrebu za kvalificiranim, obučenim i neovisnim vještacima, s jasnim kriterijima za imenovanje i kontinuirano usavršavanje. Ideja je izgraditi pouzdanu bazu eksperata.\n• Nema generalnog zaobilaženja: ni jedan relevantan EU dokument ili zakonodavstvo o sudskim vještacima ne predviđa generalnu mogućnost zaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih osoba pod nejasnim \"posebnim propisima\". To bi bilo u direktnoj suprotnosti s temeljnim načelima osiguravanja stručnosti i pravne sigurnosti u pravosudnim sustavima EU."]
[243,"INGRID SAVIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Komentar:\nPredloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\".\nOpasnosti ovog prijedloga su višestruke:\n1. Potencijalno snižavanje standarda kvalitete: angažiranje \"bilo koga\" izvan reguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja, stručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time se zanemaruje ključna svrha postojanja sustava stalnih vještaka a to je osiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.\n2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija kvalifikacije i odgovornosti. Izvan sustava stalnih vještaka otvara pitanje osiguranja od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda, te postaje maglovito.\n3. Rizik za državni proračun: \n• Loši rezultati: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih odluka, dugotrajnih ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog nepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba predstavlja direktan financijski gubitak za proračun.\n• Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu \"bilo koga\" može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih osoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su „regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.\n4. Podrivanje sustava stalnih sudskih vještaka: ako se omogući angažiranje vještaka izvan reguliranog popisa, to obeshrabruje stručnjake da prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli sustav. Tko će htjeti biti \"stalni\" vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se ionako može angažirati \"sa strane\" za potencijalno bolju naknadu i bez strogih pravila?\nEuropska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje se u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja \"bilo koga\" izvan strogo definiranog sustava.\n• EU fokus na regulaciju i kvalitetu: Suprotno tome dominantni trend u EU je jačanje regulacije, transparentnosti, stručnosti i neovisnosti sudskih vještaka. Preporuke Vijeća Europe (CEPEJ) i Europske komisije za učinkovitost pravosuđa naglašavaju potrebu za kvalificiranim, obučenim i neovisnim vještacima, s jasnim kriterijima za imenovanje i kontinuirano usavršavanje. Ideja je izgraditi pouzdanu bazu eksperata.\n• Nema generalnog zaobilaženja: ni jedan relevantan EU dokument ili zakonodavstvo o sudskim vještacima ne predviđa generalnu mogućnost zaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih osoba pod nejasnim \"posebnim propisima\". To bi bilo u direktnoj suprotnosti s temeljnim načelima osiguravanja stručnosti i pravne sigurnosti u pravosudnim sustavima EU."]
[244,"NATALIJA JAMBREČIĆ","Predmet Pravilnika ,\nČlanak 1. ","Komentar- riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu\n\nKomentar:\nPredloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\".\nOpasnosti ovog prijedloga su višestruke:\n1. Potencijalno snižavanje standarda kvalitete: angažiranje \"bilo koga\" izvan reguliranog sustava stalnih sudskih vještaka – koji prolaze provjere znanja, stručnu obuku i usavršavanje – direktno ugrožava kvalitetu vještačenja. Time se zanemaruje ključna svrha postojanja sustava stalnih vještaka a to je osiguravanje kvalificiranih, obučenih i provjerenih stručnjaka.\n2. Manjak transparentnosti i odgovornosti: nije jasno definirano koji su to \"posebni propisi\" niti tko ih donosi. Ovo stvara pravnu nesigurnost i otvara prostor za netransparentno imenovanje vještaka, bez jasnih kriterija kvalifikacije i odgovornosti. Izvan sustava stalnih vještaka otvara pitanje osiguranja od odgovornosti, čuvanja tajnosti i etičkih standarda, te postaje maglovito.\n3. Rizik za državni proračun: \n• Loši rezultati: nekvalitetna vještačenja mogu dovesti do pogrešnih sudskih odluka, dugotrajnih ponavljanja postupaka, žalbi i tužbi protiv države zbog nepravednih presuda. Svaki ponovljeni postupak ili izgubljena tužba predstavlja direktan financijski gubitak za proračun.\n• Netransparentno trošenje: nedostatak jasnih pravila za angažman i naknadu \"bilo koga\" može dovesti do preplaćivanja usluga ili angažiranja neadekvatnih osoba što je rasipanje javnih sredstava, a u isto vrijeme se vještacima koji su „regulirani“ nameće neopravdano niska vrijednost boda i satnice.\n4. Podrivanje sustava stalnih sudskih vještaka: ako se omogući angažiranje vještaka izvan reguliranog popisa, to obeshrabruje stručnjake da prolaze složeni postupak imenovanja i usavršavanja, te dugoročno urušava cijeli sustav. Tko će htjeti biti \"stalni\" vještak s niskim tarifama i obvezama, ako se ionako može angažirati \"sa strane\" za potencijalno bolju naknadu i bez strogih pravila?\nEuropska unija i njezine članice iznimno rijetko i vrlo ograničeno poznaju model gdje se u aktima koji reguliraju rad sudskih vještaka navodi mogućnost angažiranja \"bilo koga\" izvan strogo definiranog sustava.\n• EU fokus na regulaciju i kvalitetu: Suprotno tome dominantni trend u EU je jačanje regulacije, transparentnosti, stručnosti i neovisnosti sudskih vještaka. Preporuke Vijeća Europe (CEPEJ) i Europske komisije za učinkovitost pravosuđa naglašavaju potrebu za kvalificiranim, obučenim i neovisnim vještacima, s jasnim kriterijima za imenovanje i kontinuirano usavršavanje. Ideja je izgraditi pouzdanu bazu eksperata.\n• Nema generalnog zaobilaženja: ni jedan relevantan EU dokument ili zakonodavstvo o sudskim vještacima ne predviđa generalnu mogućnost zaobilaženja nacionalnih popisa stalnih vještaka i angažiranja neprovjerenih osoba pod nejasnim \"posebnim propisima\". To bi bilo u direktnoj suprotnosti s temeljnim načelima osiguravanja stručnosti i pravne sigurnosti u pravosudnim sustavima EU."]
[245,"PETAR ERAKOVIĆ","Rodna neutralnost ,\nČlanak 2. ","Predloženi stavak 2. članka 1. navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen, i angažiranje \"bilo koga\" po \"bilo kojoj cijeni\"."]
[246,"PETAR ERAKOVIĆ","Rodna neutralnost ,\nČlanak 2. ","Riječ nagradu zamijeniti za: naknadu za obavljenu uslugu"]
[247,"DANICA SMOJVER","Rodna neutralnost ,\nČlanak 2. ","Predloženi stavak 2. članka 1. Pravilnika navodi da se odredbe o nagradi i naknadi troškova \"na odgovarajući se način primjenjuju i na vještake koji su imenovani u pojedinim predmetima na temelju posebnih propisa,\" formalizira zaobilaženje sustava stalnih sudskih vještaka u RH za koje je ovaj pravilnik predviđen."]
[248,"SANJA PERNJAK","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPodnošenje zahtjeva ","Potrebno je propisati rok u kojem će Ministarstvo riješiti zahtjev. Navedeno je posebno značajno za vještake koji imaju imenovanja od sudova i u postupku su ponovnog imenovanja od Ministarstva a što je često dugotrajno. Možemo razumjeti da je Ministarstvo opterećeno brojnim zahtjevima za imenovanje vještaka ali vještaci ne bi trebali zbog toga biti dovedeni u situaciju da im isteče odobrenje koje imaju od sudova, a da novo nemaju. Navedeno je posebno problematično kod vještaka koji imaju zakazana ročišta."]
[249,"IVAN BULJAN","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPodnošenje zahtjeva ","Potrebno dodatno definirati pravne osobe na način da mora postojati trajno zaposlena fizička osoba koje je ovlašteni vještak točno za specifično polje, te je o istom pravna osoba dužna uvijek brinuti i obavještavati nadležno tijelo u slučaju promjena"]
[250,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPodnošenje zahtjeva ","Potrebno je propisati rok u kojem će Ministarstvo riješiti zahtjev. Navedeno je posebno značajno za vještake koji imaju imenovanja od sudova i u postupku su reimenovanja od Ministarstva a što je često dugotrajno. Možemo razumjeti da je Ministarstvo opterećeno brojnim zahtjevima za imenovanje vještaka ali vještaci ne bi trebali zbog toga biti dovedeni u situaciju da im isteče odobrenje koje imaju od sudova a da novo nemaju. Navedeno je posebno problematično kod vještaka koji imaju zakazana ročišta."]
[251,"LEDA RUČEVIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPodnošenje zahtjeva ","Nužno je propisati rok u kojem će Ministarstvo riješiti zahtjev. Navedeno je posebno značajno u svjetlu nesmetanog funkcioniranja pravosudnog sustava jer su postupci reimenovanja od Ministarstva izrazito dugotrajni, čime se vještaci dovode u situaciju da nisu u mogućnosti raditi (jer je staro rješenje isteklo, a novo nije doneseno), a što može imati direktne posljedice na pravosudne postupke u tijeku (zakazana ročišta, predmeti preuzeti u rad i dr.)."]
[252,"LUCIJA IVANČIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPodnošenje zahtjeva ","Nužno je propisati rok u kojem će Ministarstvo riješiti zahtjev. Navedeno je posebno značajno u svjetlu nesmetanog funkcioniranja pravosudnog sustavam jer su postupci reimenovanja od Ministarstva izrazito dugotrajni, čime se vještaci dovode u situaciju da nisu u mogućnosti raditi (jer je staro rješenje isteklo, a novo nije doneseno), a što može imati direktne posljedice na pravosudne postupke u tijeku (zakazana ročišta, predmeti preuzeti u rad i dr.)."]
[253,"PETAR ERAKOVIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPodnošenje zahtjeva ","Nužno je propisati rok u kojem će Ministarstvo riješiti zahtjev. Navedeno je posebno značajno u svjetlu nesmetanog funkcioniranja pravosudnog sustavam jer su postupci reimenovanja od Ministarstva izrazito dugotrajni, čime se vještaci dovode u situaciju da nisu u mogućnosti raditi (jer je staro rješenje isteklo, a novo nije doneseno), a što može imati direktne posljedice na pravosudne postupke u tijeku (zakazana ročišta, predmeti preuzeti u rad i dr.)."]
[254,"JASMINKA PJEVIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPodnošenje zahtjeva ","Nužno je propisati rok u kojem će Ministarstvo riješiti zahtjev. Navedeno je posebno značajno u svjetlu nesmetanog funkcioniranja pravosudnog sustavam jer su postupci reimenovanja od Ministarstva izrazito dugotrajni, čime se vještaci dovode u situaciju da nisu u mogućnosti raditi (jer je staro rješenje isteklo, a novo nije doneseno), a što može imati direktne posljedice na pravosudne postupke u tijeku (zakazana ročišta, predmeti preuzeti u rad i dr.)."]
[255,"TOMISLAV LONČAR","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPodnošenje zahtjeva ","Potrebno je spojiti sva područja vještačenja na isti datum isteka kako se ne bi događalo da vještaku istekne jedno ili dva područja vještačenja, pa time ga Ministarstvo prisiljava na ispit, a ostala područja vještačenja su mu u važećem mandatu. Nije logično da je aktivan vještak u drugim područjima, a pritom mora sve ponavljati kao da je tek u prvom imenovanju."]
[256,"JENI KRSTIČEVIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPodnošenje zahtjeva ","Ukoliko poslove mogu obavljati pravne osobe, a mogu, potrebno je uključiti i uvjet registracije djelatnosti vještačenja kako bi tvrtke mogle biti prepoznate kao vještaci. Držim da je oportuno imati tvrtku koja okuplja veći broj vještaka jer se na taj način potiče ujednačavanje kriterija, stavova i osigurava podrška osobama koje provode vještačenja i olakšava rad vještacima."]
[257,"KRISTIJAN TOLE","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPodnošenje zahtjeva ","Treba se pravilnikom propisati rok u kojem je Ministarstvo dužno odlučiti o podnesenom zahtjevu o imenovanju vještaka. Ako se radi o re-imenovanju, treba se propisati ako Ministarstvo ne odgovori na pravilno podnesen zahtjev u roku 30 dana, da re-imenovanje ide automatski."]
[258,"KRISTINA KONTREC","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPodnošenje zahtjeva ","Potrebno je odrediti rok u kojem je Ministarstvo dužno odlučiti o podnesenom zahtjevu. Navedeno je osobito važno za vještake koji već posjeduju sudska imenovanja i u postupku su reimenovanja,  s obzirom da vještaci ne bi smjeli doći u situaciju da im istekne postojeće odobrenje prije nego što dobiju novo. To je naročito problematično za vještake koji imaju zakazana ročišta."]
[259,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPodnošenje zahtjeva ","Nužno je propisati rok u kojem će Ministarstvo riješiti zahtjev. Navedeno je posebno značajno u svjetlu nesmetanog funkcioniranja pravosudnog sustavam jer su postupci reimenovanja od Ministarstva izrazito dugotrajni, čime se vještaci dovode u situaciju da nisu u mogućnosti raditi (jer je staro rješenje isteklo, a novo nije doneseno), a što može imati direktne posljedice na pravosudne postupke u tijeku (zakazana ročišta, predmeti preuzeti u rad i dr.)."]
[260,"ZRINKO RUČEVIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPodnošenje zahtjeva ","Nužno je propisati rok u kojem će Ministarstvo riješiti zahtjev. Navedeno je posebno značajno u svjetlu nesmetanog funkcioniranja pravosudnog sustavam jer su postupci reimenovanja od Ministarstva izrazito dugotrajni, čime se vještaci dovode u situaciju da nisu u mogućnosti raditi (jer je staro rješenje isteklo, a novo nije doneseno), a što može imati direktne posljedice na pravosudne postupke u tijeku (zakazana ročišta, predmeti preuzeti u rad i dr.)."]
[261,"MARKO DVORSKI","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPodnošenje zahtjeva ","Propisati rok u kojem će Ministarstvo riješiti zahtjev. Navedeno je posebno značajno za vještake koji imaju imenovanja od sudova i u postupku su reimenovanja od Ministarstva a što je često dugotrajno. Možemo razumjeti da je Ministarstvo opterećeno brojnim zahtjevima za imenovanje vještaka ali vještaci ne bi trebali zbog toga biti dovedeni u situaciju da im isteče odobrenje koje imaju od sudova a da novo nemaju. Navedeno je posebno problematično kod vještaka koji imaju zakazana ročišta."]
[262,"MILENKO GALIOT","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPodnošenje zahtjeva ","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i\npravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno\npodručje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za\nkoje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[263,"TONI MILJAK","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPodnošenje zahtjeva ","Smatram da je potrebo odrediti rok u kojem je MInistarstvo dužno riješiti zahtjev kako bi se spriječilo da vještaku ističe odobrenje koje ima od suda a da novo nema. Dodatni problem koji se može javiti je da vještak ima zakazano ročište dok novog odobrenja nema."]
[264,"INES LOZIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPodnošenje zahtjeva ","Potrebno je propisati rok u kojem će Ministarstvo riješiti zahtjev. Navedeno je posebno značajno za vještake koji imaju imenovanja od sudova i u postupku su reimenovanja od Ministarstva a što je često dugotrajno. Možemo razumjeti da je Ministarstvo opterećeno brojnim zahtjevima za imenovanje vještaka ali vještaci ne bi trebali zbog toga biti dovedeni u situaciju da im isteče odobrenje koje imaju od sudova a da novo nemaju. Navedeno je posebno problematično kod vještaka koji imaju zakazana ročišta."]
[265,"ANTONIJO TIŠLJAR","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Zašto su u odnosu na postojeći pravilnik izbačene godine rada u struci? Jeli za rješavanje sudskog pitanja za koji je potrebno stručno znanje izvan pravne struke uistinu dovoljno smanjiti sadašnji kriterij sa osam na samo tri godine rada u struci?"]
[266,"PETAR ŠKAVIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i\npravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno\npodručje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za\nkoje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[267,"HRVATSKA UDRUGA VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","S obzirom na veliki broj komentara vezano za stručnu spremu vještaka koji su dani i u ranijim prijedlozima Pravilnika o stalnim sudskim vještacima mišljenja smo da je Pravilnikom potrebno razraditi i dopuniti ovu problematiku.\n\nI. Stoga predlažemo da se članak 3. predloženog Pravilnika o stalnim sudskim vještacima razradi i dopuni na način da isti sada glasi:\n\nČlanak 3. \nTočka 2.\nStavak 2. „dokaz o završenom studiju odnosno srednjoj stručnoj školi “\n\nČlanak 3. \nTočka 2.\nStavak 3 „dokaz o radu na poslovima u struci odnosno odgovarajućem radnom iskustvu, završenom stručnom osposobljavanju ili ispunjenju uvjeta po posebnim propisima te prijašnja Rješenja o imenovanju za vještake srednje stručne spreme koji su već obavljali poslove sudskog vještaka.“\n\nSvrha predloženih dopuna članka 3. novog Pravilnika o stalnim sudskim vještacima je :\n• da se za struke u kojima ne postoji odgovarajući visokoškolski studij i dalje primjenjuje zakonska iznimka za osobe sa srednjom stručnom spremom,\n• da se kod ponovnog imenovanja vještaka koji su već ranije imenovani temeljem te iznimke priznaje kontinuitet stručne prakse i stečeni status,\n• uvjet najmanje 15 godina radnog iskustva u struci te najmanje 12 godina kontinuiranog imenovanja za stalnim sudskim vještakom\n• da se ovo odnosi isključivo na ponovna imenovanja\n• da se spriječi različito, proturječno i pravno nesigurno tumačenje od strane pojedinih tijela i institucija.\nTako bi se omogućilo da osobe s bogatim iskustvom još barem kratko obavljaju poslove sudskog vještačenja, s obzirom na njihovu starosnu dob, dok se istodobno razina kvalitete vještačenja ne bi ugrozila uzimajući u obzir bogato iskustveno i praktično znanje fizičkih osoba koje već dugi niz godina obavljaju vještačenja iz svoje struke.\nUvođenjem ove odredbe u novi Pravilnik osigurala bi se pravna sigurnost i zaštitila dosadašnja prava vještaka te spriječila arbitrarnost u postupcima imenovanja i ponovnog imenovanja\n Ovim promjenama riješila bi se između ostalog i problematika vještaka iz geodetske struke na način kako su to već i prije donošenja novog Pravilnika rješavali nadležni Županijski sudovi.\n\n\n\n\n\nU ranijim postupcima ponovnog imenovanja stalnih sudskih vještaka iz geodetske struke, nadležni Županijski sud je, temeljem članka 126. Zakona o sudovima i članka 2. stavka 1. točke 2. podstavka 3. Pravilnika o stalnim sudskim vještacima, utvrdio kako se osoba sa srednjom stručnom spremom može imenovati ili ponovno imenovati stalnim sudskim vještakom kada za pojedinu struku ne postoji odgovarajući preddiplomski ili diplomski studijski program.\nU obrazloženjima svojih rješenja Županijski sud u izričito je naveo da nadležni fakultet ne izvodi preddiplomske, diplomske, stručne ni specijalističke studije iz područja geodezije te je upravo ta činjenica predstavljala osnovu za primjenu zakonske iznimke. Upravo se na temelju tog tumačenja sud smatrao ovlaštenim da ponovno imenuje stalne sudske vještake s dugogodišnjim iskustvom, što je u skladu s člankom 126. Zakona o sudovima i važećim Pravilnikom.\nTakvo tumačenje potvrđivalo je da, u situacijama kada formalno visokoškolsko obrazovanje u određenoj struci ne postoji, srednja stručna sprema uz višegodišnje iskustvo predstavlja opravdanu zakonsku iznimku za imenovanje i ponovno imenovanje.\nU razgovoru sa nadležnim Županijskim sudom dobivena je jasna informacija da sud redovito daje pozitivno mišljenje za sve kandidate za koje Ministarstvo pravosuđa i uprave zatraži suglasnost u postupku ponovnog imenovanja stalnih sudskih vještaka. Ovakav stav u potpunosti je usklađen s postupkom propisanim od strane Ministarstva, što je prikazano kroz dokument „5 koraka za imenovanje stalnih sudskih vještaka“, a osobito u koraku #3 – Mišljenje o imenovanju, koji propisuje da se o imenovanju kandidata traži mišljenje predsjednika nadležnog županijskog suda. Prema dobivenim informacijama, nadležni Županijski sud u prakticira davanje pozitivnog mišljenja u svim predmetima ponovnog imenovanja kada to mišljenje Ministarstvo zatraži.\nPosebno je problematično što se sada, bez ikakve izmjene zakona, odbijaju kandidati koji su prethodno, temeljem istih zakonskih odredbi, uredno bili imenovani i ponovno imenovani.\nTakvo postupanje stvara pravnu nesigurnost, narušava načelo jednakog postupanja te predstavlja odstupanje od ranije uspostavljene i dokumentirane sudske prakse koja je i dalje u potpunosti u skladu s važećim zakonom."]
[268,"ANTONIJO TIŠLJAR","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Prijedlog izmjene:\n3. dokaz o radu da je radila najmanje 8 godina na poslovima u struci odnosno odgovarajućem radnom iskustvu, završenom stručnom osposobljavanju ili ispunjenju uvjeta prema posebnim propisima\n\nObrazloženje:\nSadašnji važeći pravilnik razlikuje, ovisno o stupnju završenog studija ili škole, potrebne godine (8, 10 , 12) rada u struci kao preduvjet imenovanju. Analiziranjem Prijedloga pravilnika proizlazi kako strukovna komora preuzima obuku u praktičnom i teoretskom dijelu i kako to ne može trajati dulje od jedne godine.  Vremenski uvjet za postajanje članom strukovne udruge je tri godine (HKIP) što bi značilo kako se vještakom može postati nakon već 4 godine završenog studija. To bi značilo kako novi Pravilnik stavlja u istu poziciju osobu s tri i osam godina radnog iskustva. što je moguće i diskriminatorno prema Zakonu o suzbijanju diskriminacije."]
[269,"TOMISLAV OMRČEN","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","ČLANAK 3.\n(2) Fizička osoba zahtjevu prilaže:\n3. dokaz o radu na poslovima u struci odnosno odgovarajućem radnom iskustvu, završenom stručnom osposobljavanju ili ispunjenju uvjeta prema posebnim propisima\nDOPUNA SA OBRAZLOŽENJEM\nU ranijim postupcima ponovnog imenovanja stalnih sudskih vještaka iz geodetske struke, Županijski sud u Osijeku je, temeljem članka 126. Zakona o sudovima i članka 2. stavka 1. točke 2. podstavka 3. Pravilnika o stalnim sudskim vještacima, utvrdio kako se osoba sa srednjom stručnom spremom može imenovati ili ponovno imenovati stalnim sudskim vještakom kada za pojedinu struku ne postoji odgovarajući preddiplomski ili diplomski studijski program.\nU obrazloženjima svojih rješenja Županijski sud u Osijeku izričito je naveo da nadležni fakultet ne izvodi preddiplomske, diplomske, stručne ni specijalističke studije iz područja geodezije te je upravo ta činjenica predstavljala osnovu za primjenu zakonske iznimke. Upravo se na temelju tog tumačenja sud smatrao ovlaštenim da ponovno imenuje stalne sudske vještake s dugogodišnjim iskustvom, što je u skladu s člankom 126. Zakona o sudovima i važećim Pravilnikom.\nTakvo tumačenje potvrđivalo je da, u situacijama kada formalno visokoškolsko obrazovanje u određenoj struci ne postoji, srednja stručna sprema uz višegodišnje iskustvo predstavlja opravdanu zakonsku iznimku za imenovanje i ponovno imenovanje.\nU razgovoru sa Županijskim sudom u Osijeku dobivena je jasna informacija da sud redovito daje pozitivno mišljenje za sve kandidate za koje Ministarstvo pravosuđa i uprave zatraži suglasnost u postupku ponovnog imenovanja stalnih sudskih vještaka. Ovakav stav u potpunosti je usklađen s postupkom propisanim od strane Ministarstva, što je prikazano kroz njihov službeni dokument „5 koraka za imenovanje stalnih sudskih vještaka“, a osobito u koraku #3 – Mišljenje o imenovanju, koji propisuje da se o imenovanju kandidata traži mišljenje predsjednika nadležnog županijskog suda. Prema dobivenim informacijama, Županijski sud u Osijeku prakticira davanje pozitivnog mišljenja u svim predmetima ponovnog imenovanja kada to mišljenje Ministarstvo zatraži.\nNasuprot tome, aktualna praksa i odgovori Ministarstva koji odbijaju primjedbe uz obrazloženje da se „ponovnim imenovanjem moraju ponovno utvrditi svi uvjeti“ te da predsjednici sudova imaju „slobodu načina utvrđivanja uvjeta“, ulaze u izravnu kontradikciju s dosadašnjom praksom Županijskog suda u Osijeku, kao i sa samim zakonom. Posebno je problematično što se sada, bez ikakve izmjene zakona, odbijaju kandidati koji su prethodno, temeljem istih zakonskih odredbi, uredno bili imenovani i ponovno imenovani.\nTakvo postupanje stvara pravnu nesigurnost, narušava načelo jednakog postupanja te predstavlja odstupanje od ranije uspostavljene i dokumentirane sudske prakse koja je i dalje u potpunosti u skladu s važećim zakonom.\nS obzirom na sve navedeno, traži se da se u novom Pravilniku o stalnim sudskim vještacima izričito uredi:\nČLANAK 3.\n(2) Fizička osoba zahtjevu prilaže:\n3. dokaz o radu na poslovima u struci odnosno odgovarajućem radnom iskustvu, završenom stručnom osposobljavanju ili ispunjenju uvjeta prema posebnim propisima\n• da se za struke u kojima ne postoji odgovarajući visokoškolski studij i dalje primjenjuje zakonska iznimka za osobe sa srednjom stručnom spremom,\n• da se kod ponovnog imenovanja vještaka koji su već ranije imenovani temeljem te iznimke priznaje kontinuitet stručne prakse i stečeni status,\n• uvjet najmanje 15 godina radnog iskustva u struci te najmanje 30 godina kontinuiranog imenovanja za stalnim sudskim vještakom\n• da se ovo odnosi isključivo na ponovna imenovanja\n• dok za nova imenovanja mogu vrijediti nova, stroža pravila\n• te da se spriječi različito, proturječno i pravno nesigurno tumačenje od strane pojedinih tijela i institucija.\nTako bi se omogućilo da osobe s bogatim iskustvom još kratko obavljaju poslove sudskog vještačenja, s obzirom na njihovu starosnu dob, dok bi se istodobno u skorijoj budućnosti — kako i u dosadašnjim odgovorima Ministarstva stoji — mogla postupno podignuti razina „stručnosti“ za nova imenovanja.\nUvođenje ove odredbe u novi Pravilnik nužno je kako bi se osigurala pravna sigurnost, zaštitila dosadašnja prava vještaka te spriječila arbitrarnost u postupcima imenovanja i ponovnog imenovanja."]
[270,"TOMISLAV OMRČEN","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Članak 3. — Sprječavanje sukoba interesa i obvezna provjera radnog statusa\n(1) Za stalnog sudskog vještaka ne može biti imenovana osoba koja je zaposlena u tijelima državne uprave, jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, javnim ustanovama ili drugim tijelima koja u okviru svojih nadležnosti vode, rješavaju ili sudjeluju u postupcima iz područja struke za koju se traži imenovanje.\n(2) Posebno se isključuju osobe zaposlene u:\n• Državnoj geodetskoj upravi,\n• katastarskim uredima,\n• upravnim odjelima gradova i općina nadležnima za vođenje katastarskih, imovinsko-pravnih ili geodetskih predmeta,\n• javnim ustanovama i drugim pravnim osobama koje obavljaju geodetske, katastarske, imovinsko-pravne ili srodne stručne poslove.\n(3) Razlog isključenja je postojanje izravnog i trajnog sukoba interesa, budući da se predmeti geodetske i imovinsko-pravne struke rješavaju upravo u tim tijelima, pa bi njihovi zaposlenici kao vještaci mogli ocjenjivati vlastiti rad, rad svojih kolega ili nadređenih, čime se narušava načelo nepristranosti i objektivnosti.\n(4) Prije imenovanja sudskog vještaka, nadležno tijelo obvezno je zatražiti i provjeriti službeni podatak o radnom statusu kandidata, uključujući:\n• podatak o poslodavcu,\n• radnom mjestu,\n• prirodi posla koji kandidat obavlja,\n• procjenu mogu li njegove službene dužnosti biti u sukobu s poslovima vještačenja.\n(5) Kandidat je dužan dostaviti službenu potvrdu o zaposlenju ili izjavu pod materijalnom i kaznenom odgovornošću o nezaposlenosti u tijelima iz stavaka (1) i (2).\n(6) Ako se tijekom izbornog postupka ili nakon imenovanja utvrdi postojanje sukoba interesa iz ovog članka, postupak imenovanja će se obustaviti, a imenovanje poništiti.\n(7) Ova se odredba donosi radi:\n• zaštite stranaka i osiguravanja nepristranog sudskog postupka,\n• sprječavanja arbitrarnosti i različitog tumačenja propisa,\n• očuvanja objektivnosti nalaza i mišljenja,\n• jačanja pravne sigurnosti i povjerenja u sustav sudskog vještačenja.\n(8) Nadalje, obavljanje vještačenja nije moguće provoditi na objektivan i pravno održiv način ako su kandidati zaposleni u tijelima iz stavaka (1) i (2), jer se vještačenja obavljaju u uredovno radno vrijeme, kada i navedena tijela rade. Time se otvara dodatni problem: nije jasno kako bi zaposlenici mogli koristiti radne dane i sate za izradu nalaza i mišljenja, dok su za isto vrijeme plaćeni od matične ustanove, a istodobno i od suda za obavljanje vještačenja. Time nastaje neprihvatljiva dvostruka naknada te dodatni oblik sukoba interesa, što narušava zakonitost, nepristranost i povjerenje u postupak sudskog vještačenja.\n(9) Dodatno, valja istaknuti da je zaposlenicima tijela iz stavaka (1) i (2) već od prije zabranjeno obavljati poslove u okviru obrta ili trgovačkih društava (d.o.o.) u područjima povezanima s njihovim službenim radom. Ta zabrana dodatno potvrđuje i podupire ovaj prijedlog, jer jasno proizlazi da zakonodavac želi spriječiti svaku mogućnost stjecanja privatne koristi, sukoba interesa ili dvostruke uloge službene osobe u poslovima koji su izravno vezani uz nadležnosti institucije u kojoj je zaposlena."]
[271,"TOMISLAV OMRČEN","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Članak 3. — Sprječavanje sukoba interesa i obvezna provjera radnog statusa\n(1) Za stalnog sudskog vještaka ne može biti imenovana osoba koja je zaposlena u tijelima državne uprave, jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, javnim ustanovama ili drugim tijelima koja u okviru svojih nadležnosti vode, rješavaju ili sudjeluju u postupcima iz područja struke za koju se traži imenovanje.\n(2) Posebno se isključuju osobe zaposlene u:\n• Državnoj geodetskoj upravi,\n• katastarskim uredima,\n• upravnim odjelima gradova i općina nadležnima za vođenje katastarskih, imovinsko-pravnih ili geodetskih predmeta,\n• javnim ustanovama i drugim pravnim osobama koje obavljaju geodetske, katastarske, imovinsko-pravne ili srodne stručne poslove.\n(3) Razlog isključenja je postojanje izravnog i trajnog sukoba interesa, budući da se predmeti geodetske i imovinsko-pravne struke rješavaju upravo u tim tijelima, pa bi njihovi zaposlenici kao vještaci mogli ocjenjivati vlastiti rad, rad svojih kolega ili nadređenih, čime se narušava načelo nepristranosti i objektivnosti.\n(4) Prije imenovanja sudskog vještaka, nadležno tijelo obvezno je zatražiti i provjeriti službeni podatak o radnom statusu kandidata, uključujući:\n• podatak o poslodavcu,\n• radnom mjestu,\n• prirodi posla koji kandidat obavlja,\n• procjenu mogu li njegove službene dužnosti biti u sukobu s poslovima vještačenja.\n(5) Kandidat je dužan dostaviti službenu potvrdu o zaposlenju ili izjavu pod materijalnom i kaznenom odgovornošću o nezaposlenosti u tijelima iz stavaka (1) i (2).\n(6) Ako se tijekom izbornog postupka ili nakon imenovanja utvrdi postojanje sukoba interesa iz ovog članka, postupak imenovanja će se obustaviti, a imenovanje poništiti.\n(7) Ova se odredba donosi radi:\n• zaštite stranaka i osiguravanja nepristranog sudskog postupka,\n• sprječavanja arbitrarnosti i različitog tumačenja propisa,\n• očuvanja objektivnosti nalaza i mišljenja,\n• jačanja pravne sigurnosti i povjerenja u sustav sudskog vještačenja.\n(8) Nadalje, obavljanje vještačenja nije moguće provoditi na objektivan i pravno održiv način ako su kandidati zaposleni u tijelima iz stavaka (1) i (2), jer se vještačenja obavljaju u uredovno radno vrijeme, kada i navedena tijela rade. Time se otvara dodatni problem: nije jasno kako bi zaposlenici mogli koristiti radne dane i sate za izradu nalaza i mišljenja, dok su za isto vrijeme plaćeni od matične ustanove, a istodobno i od suda za obavljanje vještačenja. Time nastaje neprihvatljiva dvostruka naknada te dodatni oblik sukoba interesa, što narušava zakonitost, nepristranost i povjerenje u postupak sudskog vještačenja.\n(9) Dodatno, valja istaknuti da je zaposlenicima tijela iz stavaka (1) i (2) već od prije zabranjeno obavljati poslove u okviru obrta ili trgovačkih društava (d.o.o.) u područjima povezanima s njihovim službenim radom. Ta zabrana dodatno potvrđuje i podupire ovaj prijedlog, jer jasno proizlazi da zakonodavac želi spriječiti svaku mogućnost stjecanja privatne koristi, sukoba interesa ili dvostruke uloge službene osobe u poslovima koji su izravno vezani uz nadležnosti institucije u kojoj je zaposlena."]
[272,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati stavak (5)\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[273,"JURE GRANIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati stavak 5\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[274,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Predlaže se novi tekst st. (2) 6.: \nPotvrdu/uvjerenje iz kaznene evidencije izdaje Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije.\nRazlog: naime, postupci u Hrvatskoj mogu trajati godinama, te na kraju svega rezultirati oslobađajućom presudom. Na ovakav način se krši ustavno pravo presumpcije nevinosti.\nOvo je povezano i sa čl.11 i privremenom zabranom  obavljanja poslova sudskog vještačenja i o razrješenju stalnih sudskih vještaka odlučuje ministar,\nPresumpcija nevinosti jedno je od temeljnih načela suvremenog sustava ljudskih prava i ima ključnu ulogu u osiguravanju prava osoba koje se nalaze u kaznenom postupku. Riječ je o pravnom mehanizmu kojim se osigurava da je svaka osoba nevina dok joj se ne dokaže krivnja. Direktiva (EU) 2016/343 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016.g. o jačanju određenih vidova pretpostavke nedužnosti i prava sudjelovati na raspravi u kaznenom postupku (u daljnjem tekstu: Direktiva) nalaže da se nadležna državna tijela i organi vlasti trebaju suzdržavati od prikazivanja osumnjičenika ili okrivljenih osoba kao već krivih, kako u sudnici, tako i u javnosti. Članak 4. Direktive govori o javnim upućivanjima na krivnju i propisuje: “Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo da se, dok god se osumnjičeniku ili optuženiku ne dokaže krivnja u skladu sa zakonom, u izjavama za javnost tijela javne vlasti i sudskim odlukama, osim onih o krivnji, za tu osobu ne navodi da je kriva.” (Direktiva (EU) 2016/343 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016.g. o jačanju određenih vidova pretpostavke nedužnosti i prava sudjelovati na raspravi u kaznenom postupku, dostupno na: https://eur-lex.europa.eu/legal content /HR/TXT/?uri= CELEX %3A3 2016L0343)\n\nNačelo presumpcije nevinosti sadržano je u poglavlju o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda Ustava Republike Hrvatske. Člankom 28. Ustava propisano je: “Svatko je nedužan i nitko ga ne može smatrati krivim za kazneno djelo dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne utvrdi krivnja.” Ovo materijalno ustavno pravo odražava se u svim kasnijim zakonima i podzakonskim aktima, te u statutima udruga i drugih društvenih institucija kao dio ustavnog poretka definiranog u poglavlju s temeljnim odredbama Ustava. Članak 5. Ustava propisuje: “U Republici Hrvatskoj zakoni moraju biti u suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi i s Ustavom i sa zakonom. Svatko je dužan držati se Ustava i zakona i poštivati pravni poredak Republike Hrvatske.”( Ustav Republike Hrvatske (NN 56/90, 135/97, 08/98, 113/00, 124/00, 28/01, 41/01, 55/01, 76/10, 85/10, 05/14)\n\nPotrebno je dodati u čl.3 nove stavke 5,6,7:\n(5) Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno\n  područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za\n  koje se traži odobrenje,\n– ako dostave zaključen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova\n   sudskog vještačenja na najnižu svotu osiguranja od 65.000,00 eura.\n(6) Imenovani stalni sudski vještak odnosno pravna osoba, zavod, ustanova ili državno tijelo kojem je odobreno obavljanje poslova vještačenja mogu podnijeti zahtjev za proširenje područja vještačenja na srodnu djelatnost koja je obuhvaćena već stečenom stručnom odnosno školskom spremom i iskustvom odgovarajućima za obavljanje djelatnosti za koju se traži proširenje.\n(7) Rok u kojem je Ministarstvo dužno odlučiti o podnesenom zahtjevu je 30 dana, s izuzetkom da ako je zahtjev nepotpun, potrebno je čl. 73. ZUP-a donijeti zaključak i upozoriti stranku i odrediti rok u kojem je stranka dužna otkloniti nedostatak. Navedeno je osobito važno za vještake koji već posjeduju sudska imenovanja i u postupku su reimenovanja, i obzirom da vještaci ne bi smjeli doći u situaciju da im istekne postojeće odobrenje prije nego što dobiju novo. To je naročito problematično za vještake koji imaju zakazana ročišta nakon što su predali nalaz i mišljenje."]
[275,"MELITA BESTVINA","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Predlaže se novi tekst st. (2) 6.: \nPotvrdu/uvjerenje iz kaznene evidencije izdaje Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije.\nRazlog: naime, postupci u Hrvatskoj mogu trajati godinama, te na kraju svega rezultirati oslobađajućom presudom. Na ovakav način se krši ustavno pravo presumpcije nevinosti.\nOvo je povezano i sa čl.11 i privremenom zabranom  obavljanja poslova sudskog vještačenja i o razrješenju stalnih sudskih vještaka odlučuje ministar,\nPresumpcija nevinosti jedno je od temeljnih načela suvremenog sustava ljudskih prava i ima ključnu ulogu u osiguravanju prava osoba koje se nalaze u kaznenom postupku. Riječ je o pravnom mehanizmu kojim se osigurava da je svaka osoba nevina dok joj se ne dokaže krivnja. Direktiva (EU) 2016/343 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016.g. o jačanju određenih vidova pretpostavke nedužnosti i prava sudjelovati na raspravi u kaznenom postupku (u daljnjem tekstu: Direktiva) nalaže da se nadležna državna tijela i organi vlasti trebaju suzdržavati od prikazivanja osumnjičenika ili okrivljenih osoba kao već krivih, kako u sudnici, tako i u javnosti. Članak 4. Direktive govori o javnim upućivanjima na krivnju i propisuje: “Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo da se, dok god se osumnjičeniku ili optuženiku ne dokaže krivnja u skladu sa zakonom, u izjavama za javnost tijela javne vlasti i sudskim odlukama, osim onih o krivnji, za tu osobu ne navodi da je kriva.” (Direktiva (EU) 2016/343 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016.g. o jačanju određenih vidova pretpostavke nedužnosti i prava sudjelovati na raspravi u kaznenom postupku, dostupno na: https://eur-lex.europa.eu/legal content /HR/TXT/?uri= CELEX %3A3 2016L0343)\n\nNačelo presumpcije nevinosti sadržano je u poglavlju o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda Ustava Republike Hrvatske. Člankom 28. Ustava propisano je: “Svatko je nedužan i nitko ga ne može smatrati krivim za kazneno djelo dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne utvrdi krivnja.” Ovo materijalno ustavno pravo odražava se u svim kasnijim zakonima i podzakonskim aktima, te u statutima udruga i drugih društvenih institucija kao dio ustavnog poretka definiranog u poglavlju s temeljnim odredbama Ustava. Članak 5. Ustava propisuje: “U Republici Hrvatskoj zakoni moraju biti u suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi i s Ustavom i sa zakonom. Svatko je dužan držati se Ustava i zakona i poštivati pravni poredak Republike Hrvatske.”( Ustav Republike Hrvatske (NN 56/90, 135/97, 08/98, 113/00, 124/00, 28/01, 41/01, 55/01, 76/10, 85/10, 05/14)\n\nPotrebno je dodati u čl.3 nove stavke 5,6,7:\n(5) Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno\n  područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za\n  koje se traži odobrenje,\n– ako dostave zaključen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova\n   sudskog vještačenja na najnižu svotu osiguranja od 65.000,00 eura.\n(6) Imenovani stalni sudski vještak odnosno pravna osoba, zavod, ustanova ili državno tijelo kojem je odobreno obavljanje poslova vještačenja mogu podnijeti zahtjev za proširenje područja vještačenja na srodnu djelatnost koja je obuhvaćena već stečenom stručnom odnosno školskom spremom i iskustvom odgovarajućima za obavljanje djelatnosti za koju se traži proširenje.\n(7) Rok u kojem je Ministarstvo dužno odlučiti o podnesenom zahtjevu je 30 dana, s izuzetkom da ako je zahtjev nepotpun, potrebno je čl. 73. ZUP-a donijeti zaključak i upozoriti stranku i odrediti rok u kojem je stranka dužna otkloniti nedostatak. Navedeno je osobito važno za vještake koji već posjeduju sudska imenovanja i u postupku su reimenovanja, i obzirom da vještaci ne bi smjeli doći u situaciju da im istekne postojeće odobrenje prije nego što dobiju novo. To je naročito problematično za vještake koji imaju zakazana ročišta nakon što su predali nalaz i mišljenje."]
[276,"TOMISLAV OMRČEN","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","ČLANAK 3.\n(2) Fizička osoba zahtjevu prilaže:\n3. dokaz o radu na poslovima u struci odnosno odgovarajućem radnom iskustvu, završenom stručnom osposobljavanju ili ispunjenju uvjeta prema posebnim propisima\nDOPUNA SA OBRAZLOŽENJEM\nU ranijim postupcima ponovnog imenovanja stalnih sudskih vještaka iz geodetske struke, Županijski sud u Osijeku je, temeljem članka 126. Zakona o sudovima i članka 2. stavka 1. točke 2. podstavka 3. Pravilnika o stalnim sudskim vještacima, utvrdio kako se osoba sa srednjom stručnom spremom može imenovati ili ponovno imenovati stalnim sudskim vještakom kada za pojedinu struku ne postoji odgovarajući preddiplomski ili diplomski studijski program.\nU obrazloženjima svojih rješenja Županijski sud u Osijeku izričito je naveo da nadležni fakultet ne izvodi preddiplomske, diplomske, stručne ni specijalističke studije iz područja geodezije te je upravo ta činjenica predstavljala osnovu za primjenu zakonske iznimke. Upravo se na temelju tog tumačenja sud smatrao ovlaštenim da ponovno imenuje stalne sudske vještake s dugogodišnjim iskustvom, što je u skladu s člankom 126. Zakona o sudovima i važećim Pravilnikom.\nTakvo tumačenje potvrđivalo je da, u situacijama kada formalno visokoškolsko obrazovanje u određenoj struci ne postoji, srednja stručna sprema uz višegodišnje iskustvo predstavlja opravdanu zakonsku iznimku za imenovanje i ponovno imenovanje.\nU razgovoru sa Županijskim sudom u Osijeku dobivena je jasna informacija da sud redovito daje pozitivno mišljenje za sve kandidate za koje Ministarstvo pravosuđa i uprave zatraži suglasnost u postupku ponovnog imenovanja stalnih sudskih vještaka. Ovakav stav u potpunosti je usklađen s postupkom propisanim od strane Ministarstva, što je prikazano kroz njihov službeni dokument „5 koraka za imenovanje stalnih sudskih vještaka“, a osobito u koraku #3 – Mišljenje o imenovanju, koji propisuje da se o imenovanju kandidata traži mišljenje predsjednika nadležnog županijskog suda. Prema dobivenim informacijama, Županijski sud u Osijeku prakticira davanje pozitivnog mišljenja u svim predmetima ponovnog imenovanja kada to mišljenje Ministarstvo zatraži.\nNasuprot tome, aktualna praksa i odgovori Ministarstva koji odbijaju primjedbe uz obrazloženje da se „ponovnim imenovanjem moraju ponovno utvrditi svi uvjeti“ te da predsjednici sudova imaju „slobodu načina utvrđivanja uvjeta“, ulaze u izravnu kontradikciju s dosadašnjom praksom Županijskog suda u Osijeku, kao i sa samim zakonom. Posebno je problematično što se sada, bez ikakve izmjene zakona, odbijaju kandidati koji su prethodno, temeljem istih zakonskih odredbi, uredno bili imenovani i ponovno imenovani.\nTakvo postupanje stvara pravnu nesigurnost, narušava načelo jednakog postupanja te predstavlja odstupanje od ranije uspostavljene i dokumentirane sudske prakse koja je i dalje u potpunosti u skladu s važećim zakonom.\nS obzirom na sve navedeno, traži se da se u novom Pravilniku o stalnim sudskim vještacima izričito uredi:\nČLANAK 3.\n(2) Fizička osoba zahtjevu prilaže:\n3. dokaz o radu na poslovima u struci odnosno odgovarajućem radnom iskustvu, završenom stručnom osposobljavanju ili ispunjenju uvjeta prema posebnim propisima\n• da se za struke u kojima ne postoji odgovarajući visokoškolski studij i dalje primjenjuje zakonska iznimka za osobe sa srednjom stručnom spremom,\n• da se kod ponovnog imenovanja vještaka koji su već ranije imenovani temeljem te iznimke priznaje kontinuitet stručne prakse i stečeni status,\n• uvjet najmanje 15 godina radnog iskustva u struci te najmanje 30 godina kontinuiranog imenovanja za stalnim sudskim vještakom\n• da se ovo odnosi isključivo na ponovna imenovanja\n• dok za nova imenovanja mogu vrijediti nova, stroža pravila\n• te da se spriječi različito, proturječno i pravno nesigurno tumačenje od strane pojedinih tijela i institucija.\nTako bi se omogućilo da osobe s bogatim iskustvom još kratko obavljaju poslove sudskog vještačenja, s obzirom na njihovu starosnu dob, dok bi se istodobno u skorijoj budućnosti — kako i u dosadašnjim odgovorima Ministarstva stoji — mogla postupno podignuti razina „stručnosti“ za nova imenovanja.\nUvođenje ove odredbe u novi Pravilnik nužno je kako bi se osigurala pravna sigurnost, zaštitila dosadašnja prava vještaka te spriječila arbitrarnost u postupcima imenovanja i ponovnog imenovanja."]
[277,"TOMISLAV OMRČEN","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","ČLANAK 3.\n(2) Fizička osoba zahtjevu prilaže:\n3. dokaz o radu na poslovima u struci odnosno odgovarajućem radnom iskustvu, završenom stručnom osposobljavanju ili ispunjenju uvjeta prema posebnim propisima\nDOPUNA SA OBRAZLOŽENJEM\nU ranijim postupcima ponovnog imenovanja stalnih sudskih vještaka iz geodetske struke, Županijski sud u Osijeku je, temeljem članka 126. Zakona o sudovima i članka 2. stavka 1. točke 2. podstavka 3. Pravilnika o stalnim sudskim vještacima, utvrdio kako se osoba sa srednjom stručnom spremom može imenovati ili ponovno imenovati stalnim sudskim vještakom kada za pojedinu struku ne postoji odgovarajući preddiplomski ili diplomski studijski program.\nU obrazloženjima svojih rješenja Županijski sud u Osijeku izričito je naveo da nadležni fakultet ne izvodi preddiplomske, diplomske, stručne ni specijalističke studije iz područja geodezije te je upravo ta činjenica predstavljala osnovu za primjenu zakonske iznimke. Upravo se na temelju tog tumačenja sud smatrao ovlaštenim da ponovno imenuje stalne sudske vještake s dugogodišnjim iskustvom, što je u skladu s člankom 126. Zakona o sudovima i važećim Pravilnikom.\nTakvo tumačenje potvrđivalo je da, u situacijama kada formalno visokoškolsko obrazovanje u određenoj struci ne postoji, srednja stručna sprema uz višegodišnje iskustvo predstavlja opravdanu zakonsku iznimku za imenovanje i ponovno imenovanje.\nU razgovoru sa Županijskim sudom u Osijeku dobivena je jasna informacija da sud redovito daje pozitivno mišljenje za sve kandidate za koje Ministarstvo pravosuđa i uprave zatraži suglasnost u postupku ponovnog imenovanja stalnih sudskih vještaka. Ovakav stav u potpunosti je usklađen s postupkom propisanim od strane Ministarstva, što je prikazano kroz njihov službeni dokument „5 koraka za imenovanje stalnih sudskih vještaka“, a osobito u koraku #3 – Mišljenje o imenovanju, koji propisuje da se o imenovanju kandidata traži mišljenje predsjednika nadležnog županijskog suda. Prema dobivenim informacijama, Županijski sud u Osijeku prakticira davanje pozitivnog mišljenja u svim predmetima ponovnog imenovanja kada to mišljenje Ministarstvo zatraži.\nNasuprot tome, aktualna praksa i odgovori Ministarstva koji odbijaju primjedbe uz obrazloženje da se „ponovnim imenovanjem moraju ponovno utvrditi svi uvjeti“ te da predsjednici sudova imaju „slobodu načina utvrđivanja uvjeta“, ulaze u izravnu kontradikciju s dosadašnjom praksom Županijskog suda u Osijeku, kao i sa samim zakonom. Posebno je problematično što se sada, bez ikakve izmjene zakona, odbijaju kandidati koji su prethodno, temeljem istih zakonskih odredbi, uredno bili imenovani i ponovno imenovani.\nTakvo postupanje stvara pravnu nesigurnost, narušava načelo jednakog postupanja te predstavlja odstupanje od ranije uspostavljene i dokumentirane sudske prakse koja je i dalje u potpunosti u skladu s važećim zakonom.\nS obzirom na sve navedeno, traži se da se u novom Pravilniku o stalnim sudskim vještacima izričito uredi:\nČLANAK 3.\n(2) Fizička osoba zahtjevu prilaže:\n3. dokaz o radu na poslovima u struci odnosno odgovarajućem radnom iskustvu, završenom stručnom osposobljavanju ili ispunjenju uvjeta prema posebnim propisima\n• da se za struke u kojima ne postoji odgovarajući visokoškolski studij i dalje primjenjuje zakonska iznimka za osobe sa srednjom stručnom spremom,\n• da se kod ponovnog imenovanja vještaka koji su već ranije imenovani temeljem te iznimke priznaje kontinuitet stručne prakse i stečeni status,\n• uvjet najmanje 15 godina radnog iskustva u struci te najmanje 30 godina kontinuiranog imenovanja za stalnim sudskim vještakom\n• da se ovo odnosi isključivo na ponovna imenovanja\n• dok za nova imenovanja mogu vrijediti nova, stroža pravila\n• te da se spriječi različito, proturječno i pravno nesigurno tumačenje od strane pojedinih tijela i institucija.\nTako bi se omogućilo da osobe s bogatim iskustvom još kratko obavljaju poslove sudskog vještačenja, s obzirom na njihovu starosnu dob, dok bi se istodobno u skorijoj budućnosti — kako i u dosadašnjim odgovorima Ministarstva stoji — mogla postupno podignuti razina „stručnosti“ za nova imenovanja.\nUvođenje ove odredbe u novi Pravilnik nužno je kako bi se osigurala pravna sigurnost, zaštitila dosadašnja prava vještaka te spriječila arbitrarnost u postupcima imenovanja i ponovnog imenovanja."]
[278,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Ranije predloženi Čl. 3a nadopuniti sa slijedećom točkom: Pravne osobe, zavodi, ustanove, i državna tijela i trgovačka društva dužni su obavijestiti predsjednika odgovarajućeg županijskog ili trgovačkog suda o prestanku radnog odnosa sa svojim zaposlenikom koji je imenovan stalnim sudskim vještakom. Obrazloženje: Ukoliko je trgovačko društvo dobilo ovlaštenje za obavljanje poslova sudskog vještačenja temeljem već zaposlenog stalnog sudskog vještaka, njegovim eventualnim odlaskom iz tvrtke, ona više neće zadovoljavati uvjet za dobivanje \"licence\"."]
[279,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Predlagač je ispustio iz vida činjenicu da danas postoji preko 200 pravnih osoba (možda sam pogriješio u broju) koji se bave poslovima vještačenja, sukladno odredbama iz čl. 4 Pravilnika o stalnim sudskim vještacima iz NN 28/14 te čl. 126a toč. 4 Zakona o sudovima te uopće nije predvidio mogućnost obavljanja ovih poslova od strane pravnih osoba (osim državnih i sličnih tijela), Skrećem pozornost da u takvim tvrtkama sudski vještaci ostvaruju sva svoja prava iz radnog odnosa, a bez ovakve odredbe u Pravilniku,(koji bi inače bio u koliziji sa Zakonom o sudovima) oni ta svoja USTAVNA prava ne bi mogli ostvarivati U tom smislu predlažem dopunjavanja Pravilnika novim čl. 3a, kako je navedeno u prijedlogu novog teksta kojega navodim u nastavku: Članak 3a Pravne osobe obavljaju poslove sudskog vještačenja pod uvjetima utvrđenim u čl. 126a toč. 4. – ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje, a što dokazuju rješenjem iz nadležnog sudskog registra, – ako je utvrđeno da su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima, što se dokazuje rješenjem o imenovanju za stalnog sudskog vještaka za područje određenog županijskog odnosno trgovačkog suda ili Ministarstva pravosuđa, uprave i digitalne transformacije., - ako dostavi ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova sudskog vještačenja na najnižu svotu osiguranja od € 65.000."]
[280,"ROBERT SPUDIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[281,"DARIO JANKOVIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","U zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[282,"DARKO PRPIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Sukladno Zakonu o sudovima potrebno je i u Pravilnik unijeti odredbe o postupka imenovanja za pravne osobe."]
[283,"KRISTINA KRPINA","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Uskladiti članak 3. Pravilnika sa Zakonom o sudovima te dodati stavak koji opisuje što specijalizirane ustanove, državna tijela i pravne osobe trebaju priložiti zahtjevu (dokaz o zaposlenju za fizičku osobu koja je imenovana stalnim sudskim vještakom iz određenog područja, dokaz o registiranoj djelatnosti bještačenja iz određenog područja..)"]
[284,"IRENA PETAK","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Članak 3, stavka 2: Dokaz o završenom studiju odnosno školi – jasnije definirati koje vrste svjedodžbi i/ili diploma su prihvatljive jer to određuje područje vještačenja, npr. dodiplomski, diplomski ili doktorski studij, specijalistički ili sveučilišni studij.\nU određivanju područja vještačenja potrebno je uvažiti ukoliko netko ima više relevantnih edukacija priznatih na području RH i EU. \nOvo je važno istaknuti jer je moguće imati dodiplomski studij na jednom znanstvenom području, a magisterij ili doktorat na drugom znanstvenom području, te radno iskustvo na oba područja."]
[285,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","\"Predlaže se dodati čl. 3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja.\""]
[286,"ANTE SMODLAKA","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Članak 3. – dopuna stavka nakon točke (4)\n\nPredlaže se dodati novi stavak (5) koji glasi:\n\n„Iznimno, za područja vještačenja za koja ne postoji odgovarajući visokoškolski studij, stalnim sudskim vještakom može biti imenovana osoba sa srednjom stručnom spremom odgovarajuće struke, koja ima najmanje 15 godina radnog iskustva u toj struci te dokazane stručne rezultate i ugled.\nU opravdanim slučajevima, kao dokaz stručnosti može se priložiti majstorski ispit, potvrda o specijalističkoj izobrazbi, licence, certifikati ili druga stručna priznanja.“\n\nObrazloženje:\nU mnogim tehničkim, industrijskim i specijalističkim područjima (npr. elektrotehnika, strojarstvo, elektronika, brodogradnja, vozila) ne postoji odgovarajući sveučilišni ili stručni studij koji bi kvalificirao kandidata za sudskog vještaka. Time bi predloženim tekstom Pravilnika bio onemogućen rad vještaka s desetljećima iskustva, što bi izazvalo pomanjkanje stručnih kadrova i zastoje u postupcima.\nOva odredba postojala je u ranijim verzijama Pravilnika (NN 21/1998., NN 88/2008.) i pokazala se opravdanom. Predlaže se njezino ponovno uvođenje radi očuvanja stručnosti i kontinuiteta rada sudskih vještaka."]
[287,"JASMINA FUKS","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nS obzirom da se kod fizičkih osoba ponavljaju uvjeti koji se navode i u Zakonu o sudovima potrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe."]
[288,"ANTE SMODLAKA","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Pohvaljujem prijedlog koji zadržava iznimku za SSS s >12 godina staža, ali predlažem dopunu stavka 2. točke 3. da se eksplicitno navede 'odgovarajuće radno iskustvo' uključuje dokazane doprinose u nišama (npr. publikacije u međunarodnim forenzičkim izdanjima, certifikati od globalnih proizvođača alata poput Oxygen Forensics ili MSAB,. U brzorastućim tehničkim područjima (npr. digitalna forenzika mobilnih uređaja) postojeći studiji (TVZ od 2018.) ne proizvode dovoljno stručnjaka s 20+ godina prakse, što dovodi do nedostatka vještaka. Predlažem dodati stavak: 'Za niše s manjkom diplomiranih kandidata, Ministarstvo može prihvatiti SSS s >15 godina staža i dokazanim doprinosima.' Ovo bi osiguralo kvalitetu vještačenja u praksi, gdje diploma nije jedini pokazatelj kompetencije."]
[289,"DARKO SMODLAKA","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Predlaže se brisati točku 6. stavka (2) i zamjeniti novim tekstom: 6. Uvjerenje iz kaznene evidencije izdaje Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije po službenoj dužnosti.  ili  6. Uvjerenje da nije pravomoćno kazneno kažnjavan.\nObrazloženje: Obveza samostalnog pribavljanja uvjerenja od strane vještaka stvara nepotrebno administrativno opterećenje, obzirom da Ministarstvo pravosuđa i uprave ima zakonsku mogućnost i tehničku dostupnost podataka iz kaznene evidencije. Pribavljanje ovih podataka po službenoj dužnosti osigurava učinkovitost, smanjenje troškova i jednak tretman svih vještaka, bez ponavljanja radnji koje nadležno tijelo već može provesti samostalno.\nPotrebno je dopuniti članak novim stavkom sukladno Zakonu o sudovima da poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod uvjetima da su:\n- u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje."]
[290,"DRAŽEN DUVNJAK","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Kod točke 6. ovog članka predlaže se novi tekst: \nPotvrdu/uvjerenje iz kaznene evidencije izdaje Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije.\nRazlog: naime, postupci u Hrvatskoj mogu trajati godinama, te na kraju svega rezultirati oslobađajućom presudom. Na ovakav način se krši ustavno pravo presumpcije nevinosti.\nOvo je povezano i sa čl.11 i privremenom zabranom  obavljanja poslova sudskog vještačenja i o razrješenju stalnih sudskih vještaka odlučuje ministar\nPresumpcija nevinosti jedno je od temeljnih načela suvremenog sustava ljudskih prava i ima ključnu ulogu u osiguravanju prava osoba koje se nalaze u kaznenom postupku. Riječ je o pravnom mehanizmu kojim se osigurava da je svaka osoba nevina dok joj se ne dokaže krivnja. Direktiva (EU) 2016/343 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016.g. o jačanju određenih vidova pretpostavke nedužnosti i prava sudjelovati na raspravi u kaznenom postupku (u daljnjem tekstu: Direktiva) nalaže da se nadležna državna tijela i organi vlasti trebaju suzdržavati od prikazivanja osumnjičenika ili okrivljenih osoba kao već krivih, kako u sudnici, tako i u javnosti. Članak 4. Direktive govori o javnim upućivanjima na krivnju i propisuje: “Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo da se, dok god se osumnjičeniku ili optuženiku ne dokaže krivnja u skladu sa zakonom, u izjavama za javnost tijela javne vlasti i sudskim odlukama, osim onih o krivnji, za tu osobu ne navodi da je kriva.” (Direktiva (EU) 2016/343 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016.g. o jačanju određenih vidova pretpostavke nedužnosti i prava sudjelovati na raspravi u kaznenom postupku, dostupno na: https://eur-lex.europa.eu/legal content /HR/TXT/?uri= CELEX %3A3 2016L0343)\n\nNačelo presumpcije nevinosti sadržano je u poglavlju o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda Ustava Republike Hrvatske. Člankom 28. Ustava propisano je: “Svatko je nedužan i nitko ga ne može smatrati krivim za kazneno djelo dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne utvrdi krivnja.” Ovo materijalno ustavno pravo odražava se u svim kasnijim zakonima i podzakonskim aktima, te u statutima udruga i drugih društvenih institucija kao dio ustavnog poretka definiranog u poglavlju s temeljnim odredbama Ustava. Članak 5. Ustava propisuje: “U Republici Hrvatskoj zakoni moraju biti u suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi i s Ustavom i sa zakonom. Svatko je dužan držati se Ustava i zakona i poštivati pravni poredak Republike Hrvatske.”( Ustav Republike Hrvatske (NN 56/90, 135/97, 08/98, 113/00, 124/00, 28/01, 41/01, 55/01, 76/10, 85/10, 05/14)\n\n(4) Osoba iz stavka 3. ovoga članka uvjet vladanja hrvatskim jezikom ispunjava ako je u području za koje traži imenovanje stekla obrazovanje na hrvatskom jeziku ili ima položen ispit hrvatskog jezika razine C1 prema Zajedničkom europskom referentnom okviru za jezike.\nPotrebno je dodati stavak:\n(5) Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se\n  traži odobrenje,\n– ako dostave zaključen ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova sudskog\n   vještačenja na najnižu svotu osiguranja od 65.000,00 eura.\n(6) Imenovani stalni sudski vještak odnosno pravna osoba, zavod, ustanova ili državno tijelo kojem je odobreno obavljanje poslova vještačenja mogu podnijeti zahtjev za proširenje područja vještačenja na srodnu djelatnost koja je obuhvaćena već stečenom stručnom odnosno školskom spremom i iskustvom odgovarajućima za obavljanje djelatnosti za koju se traži\nproširenje.\nPotrebno je dodati stavak:\n(7) Rok u kojem je Ministarstvo dužno odlučiti o podnesenom zahtjevu je 30 dana, s izuzetkom da ako je zahtjev nepotpun, potrebno je čl. 73. ZUP-a donijeti zaključak i upozoriti stranku i odrediti rok u kojem je stranka dužna otkloniti nedostatak. Navedeno je osobito važno za vještake koji već posjeduju sudska imenovanja i u postupku su reimenovanja, i obzirom da vještaci ne bi smjeli doći u situaciju da im istekne postojeće odobrenje prije nego što dobiju novo. To je naročito problematično za vještake koji imaju zakazana ročišta nakon što su predali nalaz i mišljenje."]
[291,"JASENKA BUBIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Čl.3.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti odredbe o postupka imenovanja za pravne osobe, s obzirom da su iste navedene i u Zakonu o sudovima"]
[292,"ANTONIJA EREIZ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","U Pravilnik je potrebno uključiti i odredbe koje uređuju postupak imenovanja za pravne osobe, s obzirom na to da su iste propisane i Zakonom o sudovima."]
[293,"GORANKA MAJIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[294,"RANKO GAVRILOVIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Ranije predloženi Čl. 3a nadopuniti sa slijedećom točkom: Pravne osobe, zavodi, ustanove, i državna tijela i trgovačka društva dužni su obavijestiti predsjednika odgovarajućeg županijskog ili trgovačkog suda o prestanku radnog odnosa sa svojim zaposlenikom koji je imenovan stalnim sudskim vještakom.\nObrazloženje: Ukoliko je trgovačko društvo dobilo ovlaštenje za obavljanje poslova sudskog vještačenja temeljem već zaposlenog stalnog sudskog vještaka, njegovim eventualnim odlaskom iz tvrtke, ona više neće zadovoljavati uvjet za dobivanje \"licence\"."]
[295,"DANICA SMOJVER","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati čl.3.5. U zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[296,"DRAŽEN ŠPOLJARIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati odredbe iz zakona o sudovima u kojima je određeno da poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod određenim uvjetima"]
[297,"MIRJANA KOS","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja.\n\nPrijedlog izmjene/napomene:\nPredlaže se ukidanje obveze dostave uvjerenja da se protiv vještaka ne vodi kazneni postupak, budući da Ministarstvo to može pribaviti po službenoj dužnosti.\n\nObrazloženje:\nUvođenje obveze samostalnog pribavljanja uvjerenja od strane vještaka stvara nepotrebno administrativno opterećenje, iako Ministarstvo pravosuđa i uprave ima zakonsku mogućnost i tehničku dostupnost podataka iz kaznene evidencije. Pribavljanje ovih podataka po službenoj dužnosti osigurava učinkovitost, smanjenje troškova i jednak tretman svih vještaka, bez ponavljanja radnji koje nadležno tijelo već može provesti samostalno."]
[298,"TATJANA DESNICA","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Potrebno je i u Pravilnik unijeti odredbe o postupka imenovanja za pravne osobe, s obzirom da su iste navedene i u Zakonu o sudovima"]
[299,"SENKA ĐINĐIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja"]
[300,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","U Pravilnik nisu unesene iste odredbe koje vrijede za pravne osobe, sukladno  čl. 126.a  točka 4. Zakona o sudovima."]
[301,"JASMINKA PJEVIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","U članku se ništa ne govori o posptupku davanja ovlaštenja pravnim osobama za poslove sudskog vještačenja"]
[302,"ZRINKO RUČEVIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Zakon o sudovima u čl. 126a propisuje da poslove vještačenja mogu obavljati pravne osobe. Potrebno je propisati proceduru i potrebnu dokumentaciju koja se prilaže zahtjevu pravne osobe."]
[303,"SARA CURRI","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Potrebno je u Pravilnik unijeti i odredbe koje se odnose na postupak imenovanja za pravne osobe, budući da su takva pravila predviđena i Zakonom o sudovima."]
[304,"MARTA AČKAR","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Potrebno je i u Pravilnik unijeti odredbe o postupka imenovanja za pravne osobe, s obzirom da su iste navedene i u Zakonu o sudovima."]
[305,"LIDIJA TUĐA","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","U Pravilnik je potrebno unijeti i odredbe o postupka imenovanja za pravne osobe, s obzirom da su iste navedene i u Zakonu o sudovima."]
[306,"LEDA RUČEVIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Nužno je usklađivanje sa zakonom o sudovima, koji omogućuje da pravne osobe obavljaju poslove sudskog vještačenja."]
[307,"PETAR ERAKOVIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","U članku se ništa ne govori o posptupku davanja ovlaštenja pravnim osobama za poslove sudskog vještačenja"]
[308,"DUŠKO BOROJEVIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","U članku 3 točka 6 stoji da se dostavi uvjerenje osobe protiv koje se ne vodi kazneni postupak. Smatram da tu točku treba promijeniti te da osoba treba dostaviti uvjerenje da nije kazneno kažnjavana a ne da se ne vodi kazneni postupak. Konkretno protiv mene se vodilo nekoliko kaznenih postupaka... svi redom završili za mene oslobađajućom presudom ali 10 godina nisam mogao biti sudski vještak. Onda izgubljenu dobit tražim od države i tu državni buđet se prazni. Do toga ne bi došlo da se tražilo uvjerenje da nisam kažnjavan a ne da se ne vodi kazneni postupak. Dakle danas je \"vrlo popularno\" prijavljivati kaznene postupke iz razno raznih interesa pojedinaca a da to na kraju sve budu oslobađajuće pravomoćne presude. Dakle po mom mišljenju treba dostaviti uvjerenje da nije pravomoćno kazneno kažnjavan a ne da se vodi kazneni postupak."]
[309,"TOMISLAV LONČAR","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Prilikom reimenovanja, a po isteku rokova za reimenovanje, Ministarstvo traži iste dokaze koje već ima u svojim arhivama, nepotrebno traženje dokaza o ispunjavanju uvjeta za reimenovanje."]
[310,"RANKO GAVRILOVIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Predlagač je ispustio iz vida činjenicu da danas postoji preko 200 pravnih osoba (možda sam pogriješio u broju) koji se bave poslovima vještačenja, sukladno odredbama iz čl. 4 Pravilnika o stalnim sudskim vještacima iz NN 28/14 te čl. 126a toč. 4 Zakona o sudovima te uopće nije predvidio mogućnost obavljanja ovih poslova od strane pravnih osoba (osim državnih i sličnih tijela), Skrećem pozornost da u takvim tvrtkama sudski vještaci ostvaruju sva svoja prava iz radnog odnosa, a bez ovakve odredbe u Pravilniku,(koji bi inače bio u koliziji sa Zakonom o sudovima) oni ta svoja USTAVNA prava ne bi mogli ostvarivati U tom smislu predlažem dopunjavanja Pravilnika novim čl. 3a, kako je navedeno u prijedlogu novog teksta kojega navodim u nastavku:\nČlanak 3a \nPravne osobe obavljaju poslove sudskog vještačenja pod uvjetima utvrđenim u čl. 126a toč. 4.\n– ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje, a što dokazuju rješenjem iz nadležnog sudskog registra,\n\n– ako je utvrđeno da su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima, što se dokazuje rješenjem o imenovanju za stalnog sudskog vještaka za područje određenog županijskog odnosno trgovačkog suda ili Ministarstva pravosuđa, uprave i digitalne transformacije.,\n\n- ako dostavi ugovor o osiguranju od odgovornosti za obavljanje poslova sudskog vještačenja na najnižu svotu osiguranja od € 65.000."]
[311,"SNJEŽANA HOPP","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","U članku nedostaje postupak za davanje ovlaštenja pravnim osobama za poslove sudskog vještačenja."]
[312,"VATROSLAV ZOVKO","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","st. 2. toč. 3. 3. dokaz o radu na poslovima u struci odnosno odgovarajućem radnom iskustvu, završenom stručnom osposobljavanju ili ispunjenju uvjeta prema posebnim propisima.\nTrebalo bi preformulirati. Naime, ministarstvo traži kao dokaz rada u struci presliku iz radne knjižice i potvrdu poslodavca. Problem se javlja sa ljudima koji su samozaposleni te sa slobodnim zanimanjima. Npr. profesionalnim umjetnicima Ministarstvo ne priznaje autorska djela kao rad u struci (slike, knjige, članke). Drugi primjer je sa fizičkim osobama koje rade samostalno (npr. kroz obrt) koje ne mogu dobiti potvrdu radu u struci. Tipičan primjer su samostalni konzultanti. Dakle, pojam dokaza o radu u struci bi trebalo bolje pojasniti, npr. potvrda poslodavca, dokaz o napravljenim autorskim djelima (popis referenci)"]
[313,"KSENIJA ŠPOLJARIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","U članku 3. dodati stavak 5. koji definira uvjete pod kojima pravne osobe mogu obavljati poslove vještačenja na način kako je to propisano člankom 124, stavak 4. Zakona o sudovima"]
[314,"SILVIJA HITI","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","U zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[315,"KRISTIJAN TOLE","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Zašto su pravne osobe vještaci \"ispuštene iz Pravilnika\"? Treba ispraviti i uskladti sa Zakonom o sudovima."]
[316,"KATIJA MARČE","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[317,"KRISTINA KONTREC","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Predlaže se brisati čl. 3. st. 2. t. 6. budući da Ministarstvo navedenu potvrdu može pribaviti po službenoj dužnosti."]
[318,"KRISTINA KONTREC","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","S obzirom da Zakon o sudovima u čl. 126a propisuje da poslove vještačenja mogu obavljati pravne osobe, potrebno je propisati proceduru i potrebnu dokumentaciju koja se prilaže zahtjevu pravne osobe."]
[319,"LJUBICA MILOŠ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[320,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","U članku se ništa ne govori o posptupku davanja ovlaštenja pravnim osobama za poslove sudskog vještačenja"]
[321,"DANICA SMOJVER","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Obavezno dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje."]
[322,"ALEKSANDER VRANKO","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Cijeli članak 4. izbrisati, jer isti podržava sustav državnog službeništva, a mi nismo državni službenici te bi isti bio zakonito sporan."]
[323,"INOSLAV NIKOLIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[324,"ZRINKO RUČEVIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","U članku se ništa ne govori o posptupku davanja ovlaštenja pravnim osobama za poslove sudskog vještačenja"]
[325,"DANICA SMOJVER","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Potrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja.  Uz čl.3.5. dodati:\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje."]
[326,"MARIO TKALEC","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Članak nije u skladu sa Čl. 13. u kojem su navedene i pravne osobe. Potrebno je dodati i radi toga i pravne osobe kao vještake."]
[327,"MARIO TKALEC","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","U odnosu na Čl. 3. (2) pod 2. nije preciziran dokaz o završenom studiju odnosno školi.  Naime, isti mora biti u skladu sa granom za koju kandidat podnosi zahtjev. Naime, kandidat mora imati završen studij ili školu za odgovarajuću granu vještačenja. U slučaju da Ministarstvo ne može razlučiti da li navedeni studij ili škola odgovara određenoj grani, potrebno je da Ministarstvo dobije mišljenje od Sveučilišta ili Ministarstva znanosti i obrazovanja koje potvrđuje da stručna sprema kandidata zadovoljava uvjete za obavljanje poslova u traženoj grani po zahtjevu kandidata. Ministarstvo pravosuđa bi trebalo sa Ministarstvom znanosti i obrazovanja uskladiti grane vještačenja i područja, a sukladno programima studija i škola."]
[328,"MARIO TKALEC","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","U Čl. 3. (2) pod točkom 2. dokaz o završenom studiju odnosno školi, potrebno je dodati \"odgovarajućeg studija ili škole za granu za koju se predaje Zahtjev\". Naime, Ministarstvo bi trebalo prema stručnoj spremi ili eventualno planu i programu studija ili škole utvrditi da li vještak ima odgovarajući studij ili školu da i mogao biti vještak za određenu granu."]
[329,"MARIO TKALEC","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati novi stavak kojim se obuhvaćaju i pravne osobe koje imaju zaposlenog imenovanog vještaka."]
[330,"MARIO TKALEC","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Članak je u koliziji sa Zakonom o sudovima jer ne uključuje pravne osobe koje su imenovane vještakom. Radi navedenog, u slučaju ne uvrštavanja pravnih osoba u ovaj Pravilnik, pravne osobe imenovane vještakom, u slučaju onemogućavanja obavljanja posla vještačenja, imati će štetu, a koja eventualna šteta će biti na teret državnog proračuna jer je navedeno Ministarstvo izdalo Rješenje o imenovanju pravnim osobama, a ovim pravilnikom ih izostavlja."]
[331,"IRENA ŽUNTAR","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[332,"MARKO DVORSKI","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Predlaže se dodati čl. 3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja"]
[333,"VIŠNJA PERAJICA","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Predlažem dopunu članka 3. pod točkom 5. kako bi se Pravilnik uskladio s člankom 126. stavkom 4. Zakona o sudovima,\na prema kojem poslove sudskog vještačenja mogu obavljati i pravne osobe.\n\nPrijedlog dopune članka 3. (5)\n\nNakon postojećeg teksta potrebno je dodati:\n\nPoslove sudskog vještačenja mogu obavljati i pravne osobe koje ispunjavaju sljedeće uvjete:\n\n- da su u svojoj djelatnosti registrirane za obavljanje vještačenja za odgovarajuće područje,\n\n- da su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za ono područje vještačenja za koje se traži odobrenje.\n\n  U protivnom, postupak imenovanja bio bi propisan samo za fizičke osobe, iako zakon jasno dopušta da i pravne osobe \n  obavljaju vještačenja.\n\n  Dopuna osigurava transparentnost, predvidivost i potpunu provedivost propisa."]
[334,"ANISIJA BEŠLIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[335,"VJEKO DIZDAR","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Ne treba uključivati posebno imenovanje pravnih osoba jer pravna osoba dokazuje svoje kompetencije za poslove vještačenja ako je registrirana za odgovarajuću djelatnost i ako ima zaposlenu ili na drugi način osiguranu suradnju s fizičkom osobom koja je stalni sudski vještak za odgovarajuće područje. Tako je u drugim djelatnostima, primjerice projektiranju, pa nema potrebe da bude drugačije u području vještačenja. Stručnu odgovornost za izrađeno vještačenje preuzima fizička osoba - vještak, a ne firma. Firma je odgovorna za poslovanje, t.j. isporuku usluge, rokove i slično ali ne i za stručni dio. Te stvari je potrebno jasno razdvojiti, a imenovanje firme kao vještaka samo unosi pomutnju i otvara prostor za pokušaje prebacivanja stručne odgovornosti sa fizičke osobe vještaka na firmu. Dobro je da nije predviđeno ovim pravilnikom. Ne povećava se nepotrebna birokracija i troškovi državi i vještacima."]
[336,"DUŠKA TARBUK","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Predlaže se brisati čl. 3. st. 2. t. 6. budući da Ministarstvo navedenu potvrdu može pribaviti po službenoj dužnosti."]
[337,"DUŠKA TARBUK","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Predlaže se dodati čl. 3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[338,"DUŠKA TARBUK","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Zakon o sudovima u čl. 126a propisuje da poslove vještačenja mogu obavljati pravne osobe. Potrebno je propisati proceduru i potrebnu dokumentaciju koja se prilaže zahtjevu pravne osobe."]
[339,"TONI MILJAK","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Predlaže se dodavanje novog stavka na članak. Zakon o sudovima u čl. 126 navodi da poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe. Potrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[340,"IŠTVAN KEREKEŠ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[341,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Predlaže se brisati čl. 3. st. 2. t. 6. budući da Ministarstvo navedenu potvrdu može pribaviti po službenoj dužnosti."]
[342,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Zakon o sudovima u čl. 126a propisuje da poslove vještačenja mogu obavljati pravne osobe. Potrebno je propisati proceduru i potrebnu dokumentaciju koja se prilaže zahtjevu pravne osobe."]
[343,"INES LOZIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Predlaže se dodati čl. 3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[344,"KSENIJA TOMAŠ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[345,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[346,"ANISIJA BEŠLIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[347,"VLATKA BRATIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Obrisati točku 6. u st. 2. budući da Ministarstvo potvrde može pribaviti po službenoj dužnosti i dolazi do nepotrebnog administriranja.\n\nDodati  st. 5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[348,"DARKA CECIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati st. 5. koji glasi:\nPoslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje."]
[349,"DARKA CECIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","St. 2. točka 6. Brisati \nMinistarstvo može samostalno pribaviti uvjerenje da se protiv vještaka ne vodi kazneni postupak po službenoj dužnosti."]
[350,"INGRID SAVIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[351,"NATALIJA JAMBREČIĆ","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[352,"JELENA ĆURLICA","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Prijedlog izmjene/napomene:\nPredlaže se ukidanje obveze dostave uvjerenja da se protiv vještaka ne vodi kazneni postupak, budući da Ministarstvo to može pribaviti po službenoj dužnosti.\n\nObrazloženje:\nUvođenje obveze samostalnog pribavljanja uvjerenja od strane vještaka stvara nepotrebno administrativno opterećenje, iako Ministarstvo pravosuđa i uprave ima zakonsku mogućnost i tehničku dostupnost podataka iz kaznene evidencije. Pribavljanje ovih podataka po službenoj dužnosti osigurava učinkovitost, smanjenje troškova i jednak tretman svih vještaka, bez ponavljanja radnji koje nadležno tijelo već može provesti samostalno."]
[353,"ANTE BEUS","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Prijedlog izmjene/napomene:\nPredlaže se ukidanje obveze dostave uvjerenja da se protiv vještaka ne vodi kazneni postupak, budući da Ministarstvo to može pribaviti po službenoj dužnosti.\n\nObrazloženje:\nUvođenje obveze samostalnog pribavljanja uvjerenja od strane vještaka stvara nepotrebno administrativno opterećenje, iako Ministarstvo pravosuđa i uprave ima zakonsku mogućnost i tehničku dostupnost podataka iz kaznene evidencije. Pribavljanje ovih podataka po službenoj dužnosti osigurava učinkovitost, smanjenje troškova i jednak tretman svih vještaka, bez ponavljanja radnji koje nadležno tijelo već može provesti samostalno."]
[354,"VLADIMIR NJEGOVAN","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Točka 6. se briše. Kod prijema zahtjeva Ministarstvo će  provjeriti  činjenicu u svom  sustavu.\n  U uvjetima za licencu vještaka  treba dodati tekst :  ... ne može biti imenovana osoba protiv protiv koje se vodi kazneni postupak za kaznena djela za koja se postupak vodi po službenoj dužnosti."]
[355,"VLADIMIR NJEGOVAN","Podnošenje zahtjeva ,\nČlanak 3.","Ministarstvo treba samostalno izvršiti provjeru pod predloženom točkom 6 (uvjerenje da se protiv osobe ne vodi kazneni postupak za kaznena djela za koja se postupak vodi po službenoj dužnosti.) Ionako se takva potvrda/uvjerenje  dobije  u nekom uredu \n( npr.  sud  u  Ilici   u Zagrebu,) a ured šalje upit u određenu bazu podataka Ministarstva da bi na temelju odgovora ispisao  uvjerenje /potvrdu tražitelju. Čarobni krug birokracije."]
[356,"SANJA PERNJAK","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProvjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ","Potrebno je dodati novu točku:\n(9) Provjeru znanja nisu dužni polagati stalni sudski vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[357,"SUAD KADRIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProvjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[358,"DANIJELA HUBLIN","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProvjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ","Dodati čl.3.5.\nU zakonu o sudovima čl. 126.4. se navodi: Poslove vještačenja mogu obavljati i pravne osobe pod sljedećim uvjetima:\n- ako su u svojoj djelatnosti registrirane i za obavljanje vještačenja za određeno područje,\n- ako su njihovi zaposlenici imenovani stalnim sudskim vještacima za područje za koje se traži odobrenje.\nPotrebno je i u Pravilnik unijeti iste odredbe u okviru postupka imenovanja."]
[359,"MAJA KOSTIJAL","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProvjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ","Molim dodati novu točku:\n(9) Provjeru znanja nisu dužni polagati stalni sudski vještaci koji su već imenovani ."]
[360,"DARKO SMODLAKA","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProvjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ","Potrebno je dodati novu točku:\n(9) Provjeru znanja nisu dužni polagati stalni sudski vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[361,"DRAŽEN ŠPOLJARIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProvjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ","potrebno je dodati da provjeru znanja nisu dužni polagati vještaci koji su već imenovani osim ako proširuju svoje područje vještačenja"]
[362,"TOMISLAV LONČAR","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProvjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ","Nepotrebno ako je vještak u reimenovanju nakon isteka rokova za reimenovanje, te ukoliko vještak proširuje područje vještačenja."]
[363,"MILENKO GALIOT","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProvjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ","Uz čl. 4.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i\nnastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani.\nUz čl.4.1.\n- Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram\nda bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o\nprocesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima vještaci\nnastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je bitnije da je\nupoznat s čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o\nparničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83\nZakona o upravnim sporovima , nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i\ndržavne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na\nnavedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti."]
[364,"LJERKA ŽIVKOVIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProvjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ","Za vješake bi bilo znatno bolje provjere znanja o pravno procesnim odredbama koje reguliraju situacije kada vještaci nastupaju u sudskim postupcima, poznavati i biti upoznati s odredbama čl. 308-328 Zakona o kaznenom postupku, čl. 250 - 261 Zakona o parničnom postupku, čl. 65 - 70 Zakona o općem upravnom postupku i čl. 74-83 Zakona o upravnim sporovima. Vještacima općeniti ustroj sudbene vlasti i državne uprave nije toliko bitan kaoliko poznavanje odredba ovih zakonskih odrebi s obzirom da vještaci nemaju zakon kao druge družave EU koji bi na cjelovit i ujedinjen način regulirao sva prava i obveza vještaka."]
[365,"FRANJO AMBROŠ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Stavak (2) izmijeniti, tako da glasi: (2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, kandidat za stalnog sudskog vještaka koji ima završen studij prava te već imenovani stalni sudski vještak ili imenovani stalni sudski vještak koji podnese zahtjev za imenovanje za drugo područje vještačenja nisu dužni polagati provjeru znanja iz stavka 1. ovoga članka."]
[366,"JURE GRANIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","U stavak 1 dodati.\nProvjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[367,"KSENIJA TOMAŠ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima  vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je  bitnije  da je upoznat s  čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima , nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti."]
[368,"MELITA BESTVINA","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Dodati uz čl.4 novi stavak:\n(9) Provjeru znanja nisu dužni polagati oni vještaci koji su već imenovani po kriterijima važećim u vrijeme njihovog konkretnog imenovanja  i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani.\nKomentar: kriteriji imenovanja bili su različiti od  Pravilnika 1981,  1998.g., 2008, 2014. godine."]
[369,"LENKA ŠARAN","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Stavak (2) potrebno je dopuniti: \n(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, kandidat za stalnog sudskog vještaka koji ima završen studij prava, već imenovani stalni sudski vještak \nkoji podnese zahtjev za imenovanje za drugo područje vještačenja te već imenovani stalni sudski vještak koji podnosi zahtjev za imenovanje \nnakon isteka vremena na koje je prethodno imenovan, nisu dužni polagati provjeru znanja iz stavka 1. ovoga članka.\nObrazloženje: \nPojam \"zahtjev za imenovanje nakon isteka vremena na koje je prethodno imenovan\" naveden (definiran) je u Zakonu o sudovima, članku 35. stavak (5), \nPrijelazne i završne odredbe iz NN 21/22, te je potrebno Pravilnikom detaljno propisati  različite uvjete ovih imenovanja."]
[370,"TOMISLAV OMRČEN","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","ČLANAK 3.\n(2) Fizička osoba zahtjevu prilaže:\n3. dokaz o radu na poslovima u struci odnosno odgovarajućem radnom iskustvu, završenom stručnom osposobljavanju ili ispunjenju uvjeta prema posebnim propisima\nDOPUNA SA OBRAZLOŽENJEM\nU ranijim postupcima ponovnog imenovanja stalnih sudskih vještaka iz geodetske struke, Županijski sud u Osijeku je, temeljem članka 126. Zakona o sudovima i članka 2. stavka 1. točke 2. podstavka 3. Pravilnika o stalnim sudskim vještacima, utvrdio kako se osoba sa srednjom stručnom spremom može imenovati ili ponovno imenovati stalnim sudskim vještakom kada za pojedinu struku ne postoji odgovarajući preddiplomski ili diplomski studijski program.\nU obrazloženjima svojih rješenja Županijski sud u Osijeku izričito je naveo da nadležni fakultet ne izvodi preddiplomske, diplomske, stručne ni specijalističke studije iz područja geodezije te je upravo ta činjenica predstavljala osnovu za primjenu zakonske iznimke. Upravo se na temelju tog tumačenja sud smatrao ovlaštenim da ponovno imenuje stalne sudske vještake s dugogodišnjim iskustvom, što je u skladu s člankom 126. Zakona o sudovima i važećim Pravilnikom.\nTakvo tumačenje potvrđivalo je da, u situacijama kada formalno visokoškolsko obrazovanje u određenoj struci ne postoji, srednja stručna sprema uz višegodišnje iskustvo predstavlja opravdanu zakonsku iznimku za imenovanje i ponovno imenovanje.\nU razgovoru sa Županijskim sudom u Osijeku dobivena je jasna informacija da sud redovito daje pozitivno mišljenje za sve kandidate za koje Ministarstvo pravosuđa i uprave zatraži suglasnost u postupku ponovnog imenovanja stalnih sudskih vještaka. Ovakav stav u potpunosti je usklađen s postupkom propisanim od strane Ministarstva, što je prikazano kroz njihov službeni dokument „5 koraka za imenovanje stalnih sudskih vještaka“, a osobito u koraku #3 – Mišljenje o imenovanju, koji propisuje da se o imenovanju kandidata traži mišljenje predsjednika nadležnog županijskog suda. Prema dobivenim informacijama, Županijski sud u Osijeku prakticira davanje pozitivnog mišljenja u svim predmetima ponovnog imenovanja kada to mišljenje Ministarstvo zatraži.\nNasuprot tome, aktualna praksa i odgovori Ministarstva koji odbijaju primjedbe uz obrazloženje da se „ponovnim imenovanjem moraju ponovno utvrditi svi uvjeti“ te da predsjednici sudova imaju „slobodu načina utvrđivanja uvjeta“, ulaze u izravnu kontradikciju s dosadašnjom praksom Županijskog suda u Osijeku, kao i sa samim zakonom. Posebno je problematično što se sada, bez ikakve izmjene zakona, odbijaju kandidati koji su prethodno, temeljem istih zakonskih odredbi, uredno bili imenovani i ponovno imenovani.\nTakvo postupanje stvara pravnu nesigurnost, narušava načelo jednakog postupanja te predstavlja odstupanje od ranije uspostavljene i dokumentirane sudske prakse koja je i dalje u potpunosti u skladu s važećim zakonom.\nS obzirom na sve navedeno, traži se da se u novom Pravilniku o stalnim sudskim vještacima izričito uredi:\nČLANAK 3.\n(2) Fizička osoba zahtjevu prilaže:\n3. dokaz o radu na poslovima u struci odnosno odgovarajućem radnom iskustvu, završenom stručnom osposobljavanju ili ispunjenju uvjeta prema posebnim propisima\n• da se za struke u kojima ne postoji odgovarajući visokoškolski studij i dalje primjenjuje zakonska iznimka za osobe sa srednjom stručnom spremom,\n• da se kod ponovnog imenovanja vještaka koji su već ranije imenovani temeljem te iznimke priznaje kontinuitet stručne prakse i stečeni status,\n• uvjet najmanje 15 godina radnog iskustva u struci te najmanje 30 godina kontinuiranog imenovanja za stalnim sudskim vještakom\n• da se ovo odnosi isključivo na ponovna imenovanja\n• dok za nova imenovanja mogu vrijediti nova, stroža pravila\n• te da se spriječi različito, proturječno i pravno nesigurno tumačenje od strane pojedinih tijela i institucija.\nTako bi se omogućilo da osobe s bogatim iskustvom još kratko obavljaju poslove sudskog vještačenja, s obzirom na njihovu starosnu dob, dok bi se istodobno u skorijoj budućnosti — kako i u dosadašnjim odgovorima Ministarstva stoji — mogla postupno podignuti razina „stručnosti“ za nova imenovanja.\nUvođenje ove odredbe u novi Pravilnik nužno je kako bi se osigurala pravna sigurnost, zaštitila dosadašnja prava vještaka te spriječila arbitrarnost u postupcima imenovanja i ponovnog imenovanja."]
[371,"TOMISLAV OMRČEN","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","ČLANAK 3.\n(2) Fizička osoba zahtjevu prilaže:\n3. dokaz o radu na poslovima u struci odnosno odgovarajućem radnom iskustvu, završenom stručnom osposobljavanju ili ispunjenju uvjeta prema posebnim propisima\nDOPUNA SA OBRAZLOŽENJEM\nU ranijim postupcima ponovnog imenovanja stalnih sudskih vještaka iz geodetske struke, Županijski sud u Osijeku je, temeljem članka 126. Zakona o sudovima i članka 2. stavka 1. točke 2. podstavka 3. Pravilnika o stalnim sudskim vještacima, utvrdio kako se osoba sa srednjom stručnom spremom može imenovati ili ponovno imenovati stalnim sudskim vještakom kada za pojedinu struku ne postoji odgovarajući preddiplomski ili diplomski studijski program.\nU obrazloženjima svojih rješenja Županijski sud u Osijeku izričito je naveo da nadležni fakultet ne izvodi preddiplomske, diplomske, stručne ni specijalističke studije iz područja geodezije te je upravo ta činjenica predstavljala osnovu za primjenu zakonske iznimke. Upravo se na temelju tog tumačenja sud smatrao ovlaštenim da ponovno imenuje stalne sudske vještake s dugogodišnjim iskustvom, što je u skladu s člankom 126. Zakona o sudovima i važećim Pravilnikom.\nTakvo tumačenje potvrđivalo je da, u situacijama kada formalno visokoškolsko obrazovanje u određenoj struci ne postoji, srednja stručna sprema uz višegodišnje iskustvo predstavlja opravdanu zakonsku iznimku za imenovanje i ponovno imenovanje.\nU razgovoru sa Županijskim sudom u Osijeku dobivena je jasna informacija da sud redovito daje pozitivno mišljenje za sve kandidate za koje Ministarstvo pravosuđa i uprave zatraži suglasnost u postupku ponovnog imenovanja stalnih sudskih vještaka. Ovakav stav u potpunosti je usklađen s postupkom propisanim od strane Ministarstva, što je prikazano kroz njihov službeni dokument „5 koraka za imenovanje stalnih sudskih vještaka“, a osobito u koraku #3 – Mišljenje o imenovanju, koji propisuje da se o imenovanju kandidata traži mišljenje predsjednika nadležnog županijskog suda. Prema dobivenim informacijama, Županijski sud u Osijeku prakticira davanje pozitivnog mišljenja u svim predmetima ponovnog imenovanja kada to mišljenje Ministarstvo zatraži.\nNasuprot tome, aktualna praksa i odgovori Ministarstva koji odbijaju primjedbe uz obrazloženje da se „ponovnim imenovanjem moraju ponovno utvrditi svi uvjeti“ te da predsjednici sudova imaju „slobodu načina utvrđivanja uvjeta“, ulaze u izravnu kontradikciju s dosadašnjom praksom Županijskog suda u Osijeku, kao i sa samim zakonom. Posebno je problematično što se sada, bez ikakve izmjene zakona, odbijaju kandidati koji su prethodno, temeljem istih zakonskih odredbi, uredno bili imenovani i ponovno imenovani.\nTakvo postupanje stvara pravnu nesigurnost, narušava načelo jednakog postupanja te predstavlja odstupanje od ranije uspostavljene i dokumentirane sudske prakse koja je i dalje u potpunosti u skladu s važećim zakonom.\nS obzirom na sve navedeno, traži se da se u novom Pravilniku o stalnim sudskim vještacima izričito uredi:\nČLANAK 3.\n(2) Fizička osoba zahtjevu prilaže:\n3. dokaz o radu na poslovima u struci odnosno odgovarajućem radnom iskustvu, završenom stručnom osposobljavanju ili ispunjenju uvjeta prema posebnim propisima\n• da se za struke u kojima ne postoji odgovarajući visokoškolski studij i dalje primjenjuje zakonska iznimka za osobe sa srednjom stručnom spremom,\n• da se kod ponovnog imenovanja vještaka koji su već ranije imenovani temeljem te iznimke priznaje kontinuitet stručne prakse i stečeni status,\n• uvjet najmanje 15 godina radnog iskustva u struci te najmanje 30 godina kontinuiranog imenovanja za stalnim sudskim vještakom\n• da se ovo odnosi isključivo na ponovna imenovanja\n• dok za nova imenovanja mogu vrijediti nova, stroža pravila\n• te da se spriječi različito, proturječno i pravno nesigurno tumačenje od strane pojedinih tijela i institucija.\nTako bi se omogućilo da osobe s bogatim iskustvom još kratko obavljaju poslove sudskog vještačenja, s obzirom na njihovu starosnu dob, dok bi se istodobno u skorijoj budućnosti — kako i u dosadašnjim odgovorima Ministarstva stoji — mogla postupno podignuti razina „stručnosti“ za nova imenovanja.\nUvođenje ove odredbe u novi Pravilnik nužno je kako bi se osigurala pravna sigurnost, zaštitila dosadašnja prava vještaka te spriječila arbitrarnost u postupcima imenovanja i ponovnog imenovanja."]
[372,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","\"Uz čl. 4.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani.\""]
[373,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl.4.1. - Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatramo da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesno pravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je bitnije da je upoznat s čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima , nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti. Na ove dijelove zakonodavstva, odnosno zakona potrebno je uputiti vještake u njihovoj pripremi za provjeru znanja navedenog u ovom (dopunjenom i izmijenjenom) članku."]
[374,"ROBERT SPUDIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl. 4.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani.\nUz čl.4.1.\n- Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima  vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je  bitnije  da je upoznat s  čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima , nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti."]
[375,"DANIJELA HUBLIN","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[376,"MIRNA DUVNJAK","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Pravilnik bi trebao osigurati nedvojbenost u pogledu svih aktivnosti koje su predmet Pravilnika. Na taj način izbjegle bi se dodatne nejasnoće u sudskoj praksi. Umjesto pravilnika trebalo bi donijeti zakon (kao što je slučaj kod većine članica EU) kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja."]
[377,"IVAN BULJAN","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","- Provjeru znanja ne bi bili dužni polagati vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u svom području"]
[378,"IRENA PETAK","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Članak 4. Potrebno je dodati da provjeru znanja nisu dužni polagati vještaci koji su već imenovani, ali proširuju područje djelovanja, ili u slučaju reimenovanja nakon isteka rokova."]
[379,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","\"Uz čl. 4.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani.\""]
[380,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Iako se radi o uvjetu iz čl.126. Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima  vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima. Za vještaka je  bitnije  da je upoznat s  čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku, čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima, nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti"]
[381,"DANIJELA PODBOJEC","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[382,"ANTE SMODLAKA","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Prijedlog:\nDodati stavak da vještaci koji su već imenovani i nastavljaju rad u istom području nisu dužni ponovno polagati provjeru znanja.\nObrazloženje:\nPonovno polaganje za već imenovane vještake je administrativno i financijsko opterećenje bez svrhe."]
[383,"DRAGAN BRTAN","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, kandidat za stalnog sudskog vještaka koji ima završen studij prava te već imenovani stalni sudski vještak koji podnese zahtjev za imenovanje za poslove u području za koje su imenovani kao i drugo područje vještačenja nisu dužni polagati provjeru znanja iz stavka 1. ovoga članka."]
[384,"JASMINA FUKS","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl. 4.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani.\nUz čl.4.1.\n- Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima  vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je  bitnije  da je upoznat s  čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o parničnom postupku , čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima , nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti."]
[385,"ANTE SMODLAKA","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Stavak 2. je dobar jer izuzima specijaliste medicine i državne laboratorije, ali predlažem proširenje na kandidate s >12 godina prakse u nišama poput mobilne forenzike, gdje se tehnologija mijenja svake godine, praktično iskustvo (npr. popravak oštećenih uređaja i ekstrakcija podataka iz 120 GB) nadilazi formalnu obuku. Predlažem dopunu stavka 2.: 'Iznimno, Ministarstvo može izuzeti kandidate s dokazanim doprinosima. Ovo bi ubrzalo imenovanje kvalificiranih vještaka i smanjilo opterećenje strukovnih udruga."]
[386,"MAIDA MUSTAĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Provjeru znanja nisu dužni polagati oni vještaci koji su već imenovani."]
[387,"DRAŽEN DUVNJAK","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Dodati:\n(9) Provjeru znanja nisu dužni polagati oni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[388,"DANICA SMOJVER","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl.4.1.\n- Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima  vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je  bitnije  da je upoznat s  čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima , nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti."]
[389,"MIRJANA KOS","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Dodati: provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani. Također, pitanje poznavanja ustroja sudbene vlasti i državne uprave manje je bitno od poznavanja samog procesa vođenja postupaka jer na taj način razumiju svoju ulogu i bitne zakonske odredbe po kojima mogu sagledati predmet svog vještačenja."]
[390,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Provjera znanja definirana čl 4. stavkom 1. bi se trebala bazirati na potrebama vještaka vezano uz rad na različitim predmetima: kazneni, parnični, upravni"]
[391,"JASMINKA PJEVIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Osim provjere znanja iz područja definiranog člankom 4. stavkom 1., za rad vještaka bilo bi puno značajnije da je prošao obuku i provjeru znanja u pogledu postupovnih odredbi koje reguliraju rad vještaka u raznim postupcima (kazneni, parnični, upravni i dr.)"]
[392,"LEDA RUČEVIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Osim provjere znanja iz područja definiranog člankom 4. stavkom 1., za rad vještaka bilo bi puno značajnije da je prošao obuku i provjeru znanja u pogledu postupovnih odredbi koje reguliraju rad vještaka u raznim postupcima (kazneni, parnični, upravni i dr.)"]
[393,"VLADIMIR BOTICA","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Potrebno je definirati s kojim završenim fakultetom vještaci mogu obavljati vještačenja u određenom području, a ne da službenik u ministarstvu određuje  da dipl. inž. strojarstva nije sposoban obavljati vještačenja u cestovnom prometu nakon 25 godina vještačenja u tom području i nakon što ga je prije toga Županijski sud svaki put ponovno imenovao."]
[394,"RANKO GAVRILOVIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl.4.1.\n- Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesno pravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima  vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je  bitnije  da je upoznat s  čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima , nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti. Na ove dijelove zakonodavstva, odnosno zakona potrebno je uputiti vještake u njihovoj pripremi za provjeru znanja navedenog u ovom (dopunjenom i izmijenjenom) članku."]
[395,"JENI KRSTIČEVIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Potrebno je dodati da provjeru znanja nisu dužni polagati vještaci koji su već imenovani ili bili imenovani. Također, pitanje poznavanja ustroja sudbene vlasti i državne uprave manje je bitno od poznavanja samog procesa vođenja postupaka jer na taj način razumiju svoju ulogu i bitne zakonske odredbe po kojima mogu sagledati predmet svoj vještačenja."]
[396,"SILVIJA HITI","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Dodati: provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[397,"KATIJA MARČE","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl. 4.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani.\nUz čl.4.1.\n- Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima  vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je  bitnije  da je upoznat s  čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima , nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti."]
[398,"KRISTINA KONTREC","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Iako se radi o uvjetu iz čl. 126. Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima. Za vještaka je bitnije da je upoznat s čl. 308-328 Zakona o kaznenom postupku, čl. 250-261 Zakona o parničnom postupku, čl. 65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl. 74-83 Zakona o upravnim sporovima, nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave. Stoga bi se provjera znanja trebala fokusirati na navedene odredbe, a znatno manje na propise o ustroju vlasti."]
[399,"KRISTINA KONTREC","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Predlaže se dodati članak 4.9.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[400,"LJUBICA MILOŠ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl.4.1.\n- Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima  vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je  bitnije  da je upoznat s  čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima , nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti."]
[401,"LJUBICA MILOŠ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl. 4.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[402,"PETAR ERAKOVIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Osim provjere znanja iz područja definiranog člankom 4. stavkom 1., za rad vještaka bilo bi puno značajnije da je prošao obuku i provjeru znanja u pogledu postupovnih odredbi koje reguliraju rad vještaka u raznim postupcima (kazneni, parnični, upravni i dr.)"]
[403,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Osim provjere znanja iz područja definiranog člankom 4. stavkom 1., za rad vještaka bilo bi puno značajnije da je prošao obuku i provjeru znanja u pogledu postupovnih odredbi koje reguliraju rad vještaka u raznim postupcima (kazneni, parnični, upravni i dr.)"]
[404,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz članak 4. stavak 2. prijedloga Pravilnika - Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već bili imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[405,"DANICA SMOJVER","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl.4.1.\n- Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima  vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima"]
[406,"ALEKSANDER VRANKO","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Cijeli članak 4. izbrisati, jer isti podržava sustav državnog službeništva, a mi nismo državni službenici te bi isti bio zakonito sporan."]
[407,"INOSLAV NIKOLIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl. 4.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[408,"ZRINKO RUČEVIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz članak 4. stavak 2. prijedloga Pravilnika - Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već bili imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[409,"ZRINKO RUČEVIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Osim provjere znanja iz područja definiranog člankom 4. stavkom 1., za rad vještaka bilo bi puno značajnije da je prošao obuku i provjeru znanja u pogledu postupovnih odredbi koje reguliraju rad vještaka u raznim postupcima (kazneni, parnični, upravni i dr.)"]
[410,"VIŠNJA PERAJICA","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Članak 4. stavak (1)\nProvjera znanja kandidata za stalnog vještaka trebala bi se prvenstveno fokusirati na procesno pravne odredbe \nkoje reguliraju njihov nastup u kaznenim, parničnim i upravnim postupcima\n(čl. 308–328 ZKP, čl. 250–261 ZPP, čl. 65–70 ZUP, čl. 74–83 ZUS), \ndok opće znanje o ustroju sudbene vlasti i državne uprave može biti minimalno, kako bi se osigurala praktična\nrelevantnost i kvaliteta vještačenja.\n\nČlanak 4. stavak (2)\nStalni vještaci koji već obavljaju poslove u području za koje su imenovani ne trebaju polagati provjeru znanja, \nkako bi se izbjeglo nepotrebno ponavljanje postupka i administrativno opterećenje.\n\nČlanak 4. stavak (6–8)\nSve odluke o visini naknade Povjerenstvu i troškovima provjere trebaju se propisati jasnim, objektivnim kriterijima\ni javno objaviti, kako bi se osigurala transparentnost, kontrola troškova i izbjegla proizvoljna primjena.\n\nOpći komentar\nCentralizacija odlučivanja u rukama ministra bez jasnih kriterija stvara rizike: \nproizvoljno određivanje naknada i troškova, netransparentno trošenje javnih sredstava i\nsmanjenu kontrolu nad sustavom stalnih vještaka. \nProvjera znanja mora biti relevantna, praktična i proporcionalna stvarnim zadacima vještaka\nkako bi se osigurala kvaliteta i profesionalnost vještačenja."]
[411,"DANICA SMOJVER","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl. 4. obavezno dodati:\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[412,"IRENA ŽUNTAR","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl. 4.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani.\nUz čl.4.1.\n- Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima  vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je  bitnije  da je upoznat s  čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima , nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti."]
[413,"MARKO DVORSKI","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl. 4.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[414,"MARKO DVORSKI","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Iako se radi o uvjetu iz čl.126. Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima. Za vještaka je bitnije da je upoznat s čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku, čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima, nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti"]
[415,"MARKO DVORSKI","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","dodati čl. 4.9.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[416,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je bitnije da je upoznat s čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima , nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti."]
[417,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[418,"DUŠKA TARBUK","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl. 4.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[419,"DUŠKA TARBUK","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","dodati čl. 4.9.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[420,"DUŠKA TARBUK","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Iako se radi o uvjetu iz čl.126. Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima. Za vještaka je bitnije da je upoznat s čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku, čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima, nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti"]
[421,"IŠTVAN KEREKEŠ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Čl. 4.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani.\nČl.4.1.\n- Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je bitnije da je upoznat s čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima , nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti."]
[422,"INES LOZIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Iako se radi o uvjetu iz čl.126. Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima  vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima. Za vještaka je  bitnije  da je upoznat s  čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku, čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima, nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti"]
[423,"INES LOZIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl. 4.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[424,"KSENIJA TOMAŠ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[425,"ANISIJA BEŠLIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl. 4.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani.\nUz čl.4.1.\n- Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima  vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je  bitnije  da je upoznat s  čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima , nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti."]
[426,"VLATKA BRATIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl. 4.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani.\nUz čl.4.1.\n- Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima  vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je  bitnije  da je upoznat s  čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima , nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti"]
[427,"MAJA KOSTIJAL","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl 4.precizirati u jednom stavku da vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove vještačenja, nisu dužni polagati provjeru znanja iz poznavanja ustrojstva sudbene vlasti i državne uprave."]
[428,"DANICA SMOJVER","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl.4 Vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani nisu dužni polagati provjeru znanja iz poznavanja ustrojstva sudbene vlasti i državne uprave"]
[429,"INGRID SAVIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Uz čl. 4.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani.\nUz čl.4.1.\n- Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima  vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je  bitnije  da je upoznat s  čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima , nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti."]
[430,"LJUBOMIR JELIĆ","Provjera znanja o ustrojstvu sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja ,\nČlanak 4. ","Molimo da se ispravi st.1 na način \"Provjeri znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani\"."]
[431,"SANJA PERNJAK","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nStručna obuka ","Stručna obuka je iznimno značajna za sve vještake prilikom prvog imenovanja. Stoga je potrebno propisati kvalitativno vrijednije uvjete za mentore jer sama činjenica da je netko vještak 5 godina ne daje podatak o iskustvu u vještačenjima što bi trebao biti ključan parametar da bi netko mogao biti mentor. Stoga se predlaže da mentor može biti samo osoba koja je svoje znanje u području vještačenja potvrdila na način da su joj pravosudna tijela dala povjerenje kao vještaku u brojnim postupcima. Osoba koja je vještak 5 godina ali ne radi za pravosudna tijela i nema značajnije iskustvo u radu za naručitelja pravosudno tijelo nije odgovarajuća za biti mentor kandidatu za vještaka te ne može prenijeti svoje iskustvo kao vještaka kandidatu."]
[432,"ZRINKO RUČEVIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nStručna obuka ","S obzirom da se u pogledu provođenja stručne obuke na komore i strukovne udruge prenose javne ovlasti (naime, nakon provedene stručne obuke komore i strukovne udruge izrađuju izvješća na temelju kojih se odlučuje o pravima kandidata za stalnog sudskog vještaka) smatram kako se takva ovlast može prenijeti jedino zakonom, a ne pravilnikom kao podzakonskim propisom. Nije jasno može li i koje pravne lijekove kandidat uložiti protiv eventualnog negativnog mišljenja komore i strukovne udruge (nakon provedene stručne obuke)."]
[433,"ANTONIJA EREIZ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nStručna obuka ","Za kvalitetan proces prvog imenovanja vještaka, stručna obuka ima ključnu ulogu. Stoga je važno uvesti strože i jasnije uvjete za mentore. Sama činjenica da je netko vještak pet godina ne jamči dovoljno iskustva u vještačenju, a upravo to iskustvo treba biti glavni kriterij za odabir mentora. Predlaže se da mentor bude isključivo osoba koja je svoje vještine u području vještačenja dokazala kroz povjerenje pravosudnih tijela, sudjelujući u brojnim postupcima. Vještak koji ima pet godina iskustva, ali nije radio za pravosudna tijela ili nema značajno iskustvo u radu za naručitelje, nije prikladan za mentora, jer ne može prenijeti relevantno iskustvo kandidatu."]
[434,"SENKA ĐINĐIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nStručna obuka ","Uz čl.4.1.\n- Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesnopravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima  vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je  bitnije  da je upoznat s  čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima , nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti."]
[435,"SENKA ĐINĐIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nStručna obuka ","Uz čl. 4.\n- Provjeru znanja nisu dužni polagati ni vještaci koji su već imenovani i nastavljaju obavljati poslove u području za koje su imenovani."]
[436,"VATROSLAV ZOVKO","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nStručna obuka ","Postavlja se pitanje svrhe edukacije iz područja poznavanja ustrojstva sudbene vlasti i ostalih predloženih teoretskih okvira. Naime, vještačenjem rukovodi sud te u svakom trenutku daje smjernice vještaku što mu je činiti iz procesne perspektive. Vještak je zadužen isključivo za rješavanje dvojbi ili davanje odgovora na stručna pitanja iz svoje domene. Dakle, ovako koncipirana edukacija predstavlja pojednostavljenu edukaciju državnog ispita koji polažu državni službenici, a što je vještacima nepotrebno i samo poskupljuje edukaciju."]
[437,"INES LOZIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nStručna obuka ","Stručna obuka je iznimno značajna za sve vještake prilikom prvog imenovanja. Stoga je potrebno propisati kvalitativno vrijednije uvjete za mentore jer sama činjenica da je netko vještak 5 godina ne daje podatak o iskustvu u vještačenjima što bi trebao biti ključan parametar da bi netko mogao biti mentor. Stoga se predlaže da mentor može biti samo osoba koja je svoje znanje u području vještačenja potvrdila na način da su joj pravosudna tijela dala povjerenje kao vještaku u brojnim postupcima. Osoba koja je vještak 5 godina ali ne radi za pravosudna tijela i nema značajnije iskustvo u radu za naručitelja pravosudno tijelo nije odgovarajuća za biti mentor kandidatu za vještaka te ne može prenijeti svoje iskustvo kao vještaka kandidatu."]
[438,"LJERKA ŽIVKOVIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nStručna obuka ","Teorijska obuka  je nepotrebna pogotovo za vještake koji zbog svog specijalističkog znanja su pozvani vještačiti (npr. vještaku draguljaru ili vještaku zaštite na radu)  nije uopće potrebna terorijska obuka već vještak mora biti upoznat preko svog mentora s metodologijom izrade pisanog nalaza i mišljenja.\nU praksi se susrećemo s manjkom vještaka nekih struka npr. vještaka veterinarske struke, a sve su veći zahtjevi za angažiranjem upravo tih vještaka. Treba uzeti u obzir i da u zadnjih godina cca 400 vještaka nije obnovilo svoje licence zbog činjenice da je nadležnost produljenja licence prešla na Ministarstvo sa županijskih i trgovačkih sudova što je znatno otežalo postupak obnavljanja licence iz razloga što Ministarstvo iznova formira spisa iako neke vještaci vještače 30-tak i više godina."]
[439,"PETAR ŠKAVIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3.\nStrukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju\nuvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori\n\nUz čl. 5.st.2.\nPojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove\nvještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga\nPravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom\nnavesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[440,"DRAŽANA GRGA","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","(1) Kandidata za stalnog sudskog vještaka koji položi provjeru iz članka 4. ovoga Pravilnika\nMinistarstvo upućuje na obavljanje stručne obuke.\n(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, specijalisti sudske medicine s valjanim odobrenjem za\nrad (licencom) te zaposlenici specijaliziranih ustanova i državnih tijela koja obavljaju\nposlove vještačenja nisu dužni obaviti stručnu obuku.\n(3) Stručnu obuku kandidata za stalne sudske vještake provode strukovne udruge stalnih\nsudskih vještaka i strukovne komore.\nDodati uz čl.5 st.3.:\nStrukovne udruge i komore dužne su na zahtjev MPUiDT dostaviti popis vještaka koji\nudovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. te koji se nalaze na popisu i mentora."]
[441,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","U stavku (2) Pojmove „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno jasno definirati navedene pojmove."]
[442,"FRANJO AMBROŠ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","komentar na stavak 4: Budući da Ministarstvo sudjeluje u postupku provjere znanja kandidata, obuka ne bi trebala biti dulja o šest mjeseci ili sudjelovanje na propisanom broju vještačenja. U propisani broj sudjelovanja ubrajaju se i predmeti na kojima je kandidat sudjelovao kao asistent stalnom sudskom vještaku u protekle tri godine."]
[443,"FRANJO AMBROŠ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","stavak 2 zamijeniti tekstom: Stručna obuka treba upoznati vještaka s njegovim pravima i obvezama, potrebnom dokumentacijom za potraživanje naknade za vještačenje od naručitelja, obuhvatiti praktično sudjelovanje u sudskim postupcima, upoznati ga s mogućnošću i potrebom  multidisciplinarnog vještačenja. \nOVAKVA DEFINICIJA ISKLJUČUJE IZUZETKE"]
[444,"JURE GRANIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","U stavak 3. dodati\n- Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori.\nNapomena vezana za stavak 2. \n- Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[445,"KSENIJA TOMAŠ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje."]
[446,"KSENIJA TOMAŠ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori"]
[447,"KSENIJA TOMAŠ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[448,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Dodati uz čl.5 st.3.:\nStrukovne udruge i komore dužne su na zahtjev MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. te koji se nalaze na popisu i mentora."]
[449,"LENKA ŠARAN","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Stavak (2) potrebno je dopuniti:\n(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, specijalisti sudske medicine s valjanim odobrenjem za rad (licencijom), zaposlenici \nspecijaliziranih ustanova i državnih tijela koja obavljaju poslove vještačenja te već imenovani stalni sudski vještaci koji podnose\n zahtjev za imenovanje nakon isteka vremena na koje su prethodno imenovani, nisu dužni obaviti stručnu obuku.\nObrazloženje: \nPojam  \" zahtjev za imenovanje nakon isteka vremena na koje je prethodno imenovan\" naveden (definiran) je u Zakonu o sudovima, članku 35. stavak (5), \nPrijelazne i završne odredbe iz NN 21/22.  Kako se Pravilnikom propisuju uvjeti imenovanja stalnih sudskih vještaka, a uvjeti imenovanja po ovakvim \nzahtjevima nisu navedeni, potrebno je u Pravilniku detaljnije navesti uvjete ponovnog imenovanja za stalne sudske vještake koji su imenovani \ndo 31. prosinca 2022. od strane sudova."]
[450,"MELITA BESTVINA","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Dodati uz čl.5 st.3.:\nStrukovne udruge i komore dužne su na zahtjev MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. te koji se nalaze na popisu i mentora."]
[451,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3.  Strukovne udruge su dužne MPUiDT svakih 6 mjeseci dostavljati ažurirani popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori\nObrazloženje: Na ovaj način ne samo da će MPUiDT biti obaviješteno o imenima mentora, nego će i strukovne udruge vještaka obavezati da ne \"jednom zauvijek\" nego redovno vode brigu o tome tko od njihovih članova udovoljava uvjetima i SPREMAN je biti mentorom, a na temelju internih postupaka u takvoj udruzi kojima se donose prijedlozi o mentorima."]
[452,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3.\nStrukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori\nUz čl. 5.st.2.\nPojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo"]
[453,"ROBERT SPUDIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl. 5.st.2.\n Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[454,"DANIJELA HUBLIN","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3.\n Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori\nUz čl. 5.st.2.\n Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[455,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","U stavku 3. predlaže se brisati riječi \"i strukovne komore\".\nObrazloženje:\nHKIG smatra da je ovakvim načinom propisivanja poslova i djelokruga rada, odnosno nadležnosti strukovnih komora te poslova upravnog nadzora nad radom komora, prekršeno načelo  ustavnosti i zakonitosti iz članka 5. stavka 2. Ustava RH zbog prekoračenja ovlasti da se podzakonskim propisima uređuje rad, djelokrug rada komora i nadzor nad radom komora. \n\nZakon o sustavu državne uprave propisuje, da se javne ovlasti  mogu dodijeliti samo zakonom, što potvrđuje činjenica da je stručno usavršavanje za osobe koje obavljaju stručne poslove prostornog uređenja i gradnje propisano odredbom članka 23. stavak 1. podstavak 14. Zakona o komori arhitekata i komorama inženjera u prostornom uređenju i gradnji kao i člankom 58. Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje. \nPoslovi stručnog usavršavanja stručnih osoba u prostornom uređenju i gradnji detaljnije su razrađeni Pravilnikom o stručnom usavršavanju osoba koje obavljaju poslove prostornog uređenja i gradnje („Narodne novine“, br. 55/20) koji je na temelju izričitog ovlaštenja iz članka 58. stavak 4. Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje u granicama zakonom danih ovlasti donio ministar prostornog uređenja i gradnje.\nHKIG smatra da Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije ne može pravilnikom propisivati javne ovlasti komora niti pravilnikom može utvrđivati stvarnu nadležnost tih poslova kao što ne može pravilnikom ustanovljavati ni upravni nadzor nad provedbom javnih ovlasti, iz razloga što se pravilnikom tek detaljnije razrađuju pojedine odredbe zakona radi njihove primjene, a sve u skladu sa Zakonom o sustavu državne uprave. \nSlijedom toga, HKIG smatra da je suprotno načelu zakonitosti da se sustavna pitanja od važnosti za rad sudskih vještaka uređuju podzakonskim propisom, konkretnom pravilnikom, od strane tijela državne uprave koje prema Zakonu o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave u okviru svojih nadležnosti nema obavljanje poslova vezanih za rad strukovnih komora u području graditeljstva i prostornog uređenja, te navedeno predstavlja prekoračenje ovlasti."]
[456,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","\"Uz čl.5.3.\nStrukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori.\""]
[457,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno ih je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[458,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Stručna obuka je iznimno značajna za sve vještake prilikom prvog imenovanja. Stoga je potrebno propisati kvalitativno vrijednije uvjete za mentore jer sama činjenica da je netko vještak 5 godina ne daje podatak o iskustvu u vještačenjima što bi trebao biti ključan parametar da bi netko mogao biti mentor. Stoga se predlaže da mentor može biti samo osoba koja je svoje znanje u području vještačenja potvrdila na način da su joj pravosudna tijela dala povjerenje kao vještaku u brojnim postupcima. Osoba koja je vještak 5 godina ali ne radi za pravosudna tijela i nema značajnije iskustvo u radu za naručitelja pravosudno tijelo nije odgovarajuća za biti mentor kandidatu za vještaka te ne može prenijeti svoje iskustvo kao vještaka kandidatu."]
[459,"DRAGAN BRTAN","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","(4) Stručna obuka ne može trajati dulje od jedne godine. \nTko može predvidjeti da će zaduženi mentor u narednom periodu od 1 godine imati dodjeljeno 5 vještačenja na kojem može biti angažiran kandidat za sudskog vještaka te je potrebno produžiti period trajanja obuke"]
[460,"JASMINA FUKS","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3.\n Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori"]
[461,"MAJA KOSTIJAL","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.4.1.\n- Iako se radi o uvjetu iz čl.126.st.1. podstavka 6 . Zakona o sudovima smatram da bi se umjesto navedenog trebalo provjeravati znanje vještaka o procesno pravnim odredbama koje reguliraju situacije u kojima vještaci nastupaju u sudskim i upravnim postupcima . Za vještaka je bitnije da je upoznat s čl.308-328 Zakona o kaznenom postupku , čl.250-261 Zakona o parničnom postupku, čl.65-70 Zakona o općem upravnom postupku i čl.74-83 Zakona o upravnim sporovima , nego općenitim ustrojem sudbene vlasti i državne uprave, pa bi se provjera znanja trebala fokusirati upravo na navedene odredbe a daleko manje na propise o ustroju vlasti. Na ove dijelove zakonodavstva, odnosno zakona potrebno je uputiti vještake u njihovoj pripremi za provjeru znanja navedenog u ovom (dopunjenom i izmijenjenom) članku."]
[462,"MAIDA MUSTAĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Strukovne udruge i komore  dužne su na zahtjev MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. te koji se nalaze na popisu i mentora."]
[463,"DRAŽEN DUVNJAK","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Dodati:\nStrukovne udruge i komore  dužne su na zahtjev MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. te koji se nalaze na popisu i mentora."]
[464,"GORANKA MAJIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3.\n Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori\nUz čl. 5.st.2.\n Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[465,"RANKO GAVRILOVIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3.\n Strukovne udruge su dužne MPUiDT svakih 6 mjeseci dostavljati ažur4irani popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori.\nObrazloženje: Na ovaj način ne samo da će MPUiDT biti obaviješteno o imenima mentora, nego će i strukovne udruge vještaka obavezati da ne \"jednom zauvijek\" nego redovno vode brigu o tome tko  od njihovih članova udovoljava uvjetima i SPREMAN je biti mentorom, a na temelju internih postupaka u takvoj udruzi kojima se donose prijedlozi o mentorima."]
[466,"RANKO GAVRILOVIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Predlažem dopunu čl. 5 sa točkom 5.5., kako slijedi: Stručna obuka kandidata za stalne sudske vještake obavlja se prema programu koji za pojedina područja vještačenja donose strukovne udruge stalnih sudskih vještaka, koje u članstvu imaju najmanje  tristo stalnih sudskih vještaka, a unutar toga najmanje 50 sudskih vještaka odgovarajuće struke odnosno odgovarajućeg područja vještačenja za koje se traži imenovanje. Strukovna udruga obavlja provjeru uvjeta radnog iskustva kandidata na poslovima u struci najmanje osam godina, a nakon završenog preddiplomskog sveučilišnog studija ili preddiplomskog stručnog studija na poslovima u struci najmanje deset godina.\nU iznimnom slučaju, ako u Republici Hrvatskoj nema ukupno 50 ili više vještaka neke struke (područja vještačenja), ili ne postoji udruga vještaka koja ima barem 50 vještaka odgovarajuće struke (područja vještačenja), tada će se stručna obuka kandidata povjeriti udruzi koja ima najviše vještaka odgovarajuće struke (područja vještačenja).\nObrazloženje: Na ovaj način se osigurava meritornost udruge sudskih vještaka za donošenje programa, jer se pretpostavlja da se unutar barem 50 vještaka određene struke nalaze i oni koji su dovoljno stručni ne samo za obavljanje vještačenja, nego i za pripremu programa obuke."]
[467,"DANICA SMOJVER","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl. 5.st.2. Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[468,"MIRJANA KOS","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","U čl.5. stavak 1. brisati sukladno komentaru članka 4."]
[469,"MIRJANA KOS","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3. \n Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori\nUz čl. 5.st.2.\n Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[470,"SENKA ĐINĐIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl. 5.st.2.\n Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[471,"SENKA ĐINĐIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3.\n Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori"]
[472,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","stavak 2. točno specificirati koje su to specijalizirane ustanove i državna tijela za poslove vještačenja"]
[473,"JASMINKA PJEVIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Ukoliko bi bio donesen Zakon o stalnim sudskim vještacima riješile bi se nedoumice, odnosno definirali bi se pojmovi koji se koriste u ovom pravilniku, a za koje je teško odrediti na što se točno odnose i što obuhvaćaju kao što su specijalizirane ustanove i državna tijela i dr., a niti su isti definirani Zakonom o sudovima.."]
[474,"JASMINKA PJEVIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","U pravilniku nedostaje definicija \"specijaliziranih ustanova\" i \"državnih tijela koja obavljaju poslove vještačenja\""]
[475,"JASMINKA PJEVIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","U st. 3. se po prvi puta spominju strukovne udruge stalnih sudskih vještaka (Zakonom o sudovima nisu uređene).\n\nNavedeno ukazuje kako se prilikom razmatranja rješenja za provedbu čl. 127. st. 7. Zakona o sudovima nije vodilo računa o tome kako se Zakonom o sudovima pa tako ni Pravilnikom ne uređuje članstvo u udrugama. Prema tome, nije jasno, odnosno nelogično je upućivane kandidata za stalne sudske vještake u udruge (koje udruge, za koja područja vještačenja… ???). Također, je li se Pravilnikom može dati takva javna ovlast?\n\nPrethodno navedeno posebno iz razloga što se u nastavku Pravilnika uređuje kako su strukovne udruge dužne imenovati mentore za stručnu obuku kandidata. Opet se ističe, Zakon i Pravilnik ne uređuju obvezu članstva u udrugama pa stalni sudski vještak može i ne mora biti član neke strukovne udruge da bi obavljao poslove vještačenja, isto tako i mentorstva.\n\nŠto se tiče imenovanja mentora, ako Ministarstvo određuje uvjete za obavljanje mentorstva i na temelju ovlasti iz Zakona o sudovima raspoložive svim nužnim informacijama za određivanje mentora (čl. 30. Pravilnika), to isto Ministarstva bi trebalo imenovati i mentora za provođenje stručne obuke.\n\nPrimjerice, može se urediti: Kandidatu za stalnog sudskog vještaka će Ministarstvo na njegov zahtjev, moguće i prema njegovom prijedlogu, imenovati mentora koji udovoljava uvjetima za obavljanje mentorstva iz traženog područja vještačenja."]
[476,"LEDA RUČEVIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Ukoliko bi bio donesen Zakon o stalnim sudskim vještacima riješile bi se nedoumice, odnosno definirali bi se pojmovi koji se koriste u ovom pravilniku, a za koje je teško odrediti na što se točno odnose i što obuhvaćaju kao što su specijalizirane ustanove i državna tijela i dr., a niti su isti definirani Zakonom o sudovima.."]
[477,"LUCIJA IVANČIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Ukoliko bi bio donesen Zakon o stalnim sudskim vještacima riješile bi se nedoumice, odnosno definirali bi se pojmovi koji se koriste u ovom pravilniku, a za koje je teško odrediti na što se točno odnose i što obuhvaćaju kao što su specijalizirane ustanove i državna tijela i dr., a niti su isti definirani Zakonom o sudovima.."]
[478,"ZRINKO RUČEVIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","U odnosu na čl. 5. st. 3. predlaže se da strukovne udruge MPUiDT dostave popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori"]
[479,"ZRINKO RUČEVIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","U pravilniku nedostaje definicija \"specijaliziranih ustanova\" i \"državnih tijela koja obavljaju poslove vještačenja\""]
[480,"LEDA RUČEVIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Opet nedefinirani pojmovi; koje „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“? Potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[481,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","U st. 3. se po prvi puta spominju strukovne udruge stalnih sudskih vještaka (Zakonom o sudovima nisu uređene).\n\nNavedeno ukazuje kako se prilikom razmatranja rješenja za provedbu čl. 127. st. 7. Zakona o sudovima nije vodilo računa o tome kako se Zakonom o sudovima pa tako ni Pravilnikom ne uređuje članstvo u udrugama. Prema tome, nije jasno, odnosno nelogično je upućivane kandidata za stalne sudske vještake u udruge (koje udruge, za koja područja vještačenja… ???). Također, je li se Pravilnikom može dati takva javna ovlast?\n\nPrethodno navedeno posebno iz razloga što se u nastavku Pravilnika uređuje kako su strukovne udruge dužne imenovati mentore za stručnu obuku kandidata. Opet se ističe, Zakon i Pravilnik ne uređuju obvezu članstva u udrugama pa stalni sudski vještak može i ne mora biti član neke strukovne udruge da bi obavljao poslove vještačenja, isto tako i mentorstva.\n\nŠto se tiče imenovanja mentora, ako Ministarstvo određuje uvjete za obavljanje mentorstva i na temelju ovlasti iz Zakona o sudovima raspoložive svim nužnim informacijama za određivanje mentora (čl. 30. Pravilnika), to isto Ministarstva bi trebalo imenovati i mentora za provođenje stručne obuke.\n\nPrimjerice, može se urediti: Kandidatu za stalnog sudskog vještaka će Ministarstvo na njegov zahtjev, moguće i prema njegovom prijedlogu, imenovati mentora koji udovoljava uvjetima za obavljanje mentorstva iz traženog područja vještačenja."]
[482,"JENI KRSTIČEVIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Rok naveden u čl.5. st. 4 nije realan zbog zahtjeva koji se u provođenju praktične stručne obuke trebaju provesti. Nije realno očekivati da sudski vještak mentor u jednoj godini uopće ima pet vještačenja na kojima može biti angažiran kandidat. Dodatno stručnjaci ekonomisti jednako su specifični kao i specijalisti sudske medicine, dakle, svaki je sudski vještak specifičan na isti način, te je potpuno nejasno i diskriminirajuće isticanja specijalista sudske medicine."]
[483,"SNJEŽANA HOPP","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Rok naveden u čl.5. st.4 nije realan u odnosu na zahtjeve koji su u provođenju praktične stručne obuke navedeni da se trebaju provesti. Nije realno očekivati da sudski vještak mentor u jednoj godini ima najmanje pet vještačenja na kojima može biti angažiran kandidat, da o njima izradi nalaz i mišljenje te da sudjeluje u najmanje pet radnji koje provode pravosudna tijela, a na kojima sudjeluje sudski vještak uzimajući u obzir trajanje pojedinih sudskih procesa ali i složenost vještačenja."]
[484,"VATROSLAV ZOVKO","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Potrebno je definirati pojam specijaliziranih ustanova. Nadalje, zašto bi specijalisti sudske medicine bili izuzeti iz obuke? Ovakva odredba ima diskriminatorne elemente u odnosu na sve druge struke"]
[485,"JASMINA HUDOLETNJAK","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Odredba o ograničavanju trajanja obuke na jednu godinu je životno nerealna i u potpunosti u suprotnosti sa zahtjevima koji se sukladno čl.6 st.3. trebaju tijekom obuke provesti. Nije primjereno niti realno očekivati u uvjetima višegodišenjeg trajanja sudskih procesa a osobito uzimajući u obziro složenost vještačenja da sudski vještak mentor u jednoj godini ima najmanje pet vještačenja na kojima treba biti angažiran kandidat, da o njima sa kandidatom izradi nalaz i mišljenje te da kandidat uz mentora sudjeluje u najmanje pet radnji koje provode pravosudna tijela (ročišta, očevidi i dr.). Slijedom toga ova odredba postaje suvišna ili je istoj potrebno prilagoditi zahtjeve iz članka 6. stavka 3. \nTakođer je potrebno definirati koje su specijalizirane ustanove i državna tijela čiji zaposlenici koji obavljaju poslove vještačenja nisu dužni obaviti stručnu obuku.\nUz čl.5.3. dodati : Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori."]
[486,"ANA DŽAPO","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","U st. 3. se po prvi puta spominju strukovne udruge stalnih sudskih vještaka (Zakonom o sudovima nisu uređene). \n\nNavedeno ukazuje kako se prilikom razmatranja rješenja za provedbu čl. 127. st. 7. Zakona o sudovima nije vodilo računa o tome kako se Zakonom o sudovima pa tako ni Pravilnikom ne uređuje članstvo u udrugama. Prema tome, nije jasno, odnosno nelogično je upućivane kandidata za stalne sudske vještake u udruge (koje udruge, za koja područja vještačenja… ???). Također, je li se Pravilnikom može dati takva javna ovlast?\n\nPrethodno navedeno posebno iz razloga što se u nastavku Pravilnika uređuje kako su strukovne udruge dužne imenovati mentore za stručnu obuku kandidata. Opet se ističe, Zakon i Pravilnik ne uređuju obvezu članstva u udrugama pa stalni sudski vještak može i ne mora biti član neke strukovne udruge da bi obavljao poslove vještačenja, isto tako i mentorstva.\n\nŠto se tiče imenovanja mentora, ako Ministarstvo određuje uvjete za obavljanje mentorstva i na temelju ovlasti iz Zakona o sudovima raspoložive svim nužnim informacijama za određivanje mentora (čl. 30. Pravilnika), to isto Ministarstva bi trebalo imenovati i mentora za provođenje stručne obuke.\n\nPrimjerice, može se urediti: Kandidatu za stalnog sudskog vještaka će Ministarstvo na njegov zahtjev, moguće i prema njegovom prijedlogu, imenovati mentora koji udovoljava uvjetima za obavljanje mentorstva iz traženog područja vještačenja."]
[487,"SILVIJA HITI","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[488,"KRISTIJAN TOLE","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Treba definirati pojam \"specijalizirane ustanove\". Nikom nije jasno na koje se to ustanove odnosi. Treba ih poimence navesti."]
[489,"KATIJA MARČE","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3.\n Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori\nUz čl. 5.st.2.\n Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[490,"LJUBICA MILOŠ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl. 5.st.2.\n Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[491,"LJUBICA MILOŠ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3.\n Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori"]
[492,"ALEKSANDER VRANKO","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","U čl.5. stavak 1. brisati sukladno komentaru članka 4."]
[493,"INOSLAV NIKOLIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3.\n Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori\nUz čl. 5.st.2.\n Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[494,"VIŠNJA PERAJICA","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Stavak 1\nUpućivanje kandidata na stručnu obuku treba biti transparentno, s jasno definiranim programom i minimalnim standardima, \nkako bi se osigurala dosljedna i kvalitetna priprema vještaka.\n\nČlanak 5. stavak (2)\nIznimke za specijaliste sudske medicine te zaposlenike specijaliziranih ustanova i državnih tijela koja obavljaju\nvještačenja trebaju biti jasno definirane u članku 1., uz dokazanu stručnost, kako bi se izbjegla proizvoljna \nprimjena.\n\nČlanak 5. stavak (3)\nStrukovne udruge i komore koje provode obuku trebaju dostaviti MPUiDT-u popis vještaka koji udovoljavaju \nuvjetima i voljni su biti mentori, uz jasno definirane kriterije za predavače, mentore i evaluaciju kandidata.\n\nČlanak 5. stavak (4)\nTrajanje obuke ne smije prelaziti godinu dana, ali program i tempo trebaju biti dovoljno fleksibilni da osiguraju\nstvarnu stručnu pripremu kandidata.\n\nOpći komentar\nBez definiranih pojmova, kriterija i nadzora nad mentorima i programom obuke postoji rizik neravnopravnog tretmana\nkandidata, smanjene kvalitete obuke, netransparentnog trošenja javnih sredstava i podrivanja sustava stalnih vještaka."]
[495,"DANICA SMOJVER","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3. dodati : Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori"]
[496,"MARIO TKALEC","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Brisati stavak (2) radi diskriminacije u odnosu na ostale fizičke osobe koje nisu \"specijalisti sudske medicine s valjanim odobrenjem za rad (licencijom) te zaposlenici specijaliziranih ustanova i državnih tijela koja obavljaju poslove vještačenja\". Svi vještaci trebaju biti isti pod istim uvjetima."]
[497,"MARIO TKALEC","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Članak diskriminira sve fizičke osobe u odnosu na \"specijaliste sudske medicine s valjanim odobrenjem za rad (licencijom) te zaposlenike specijaliziranih ustanova i državnih tijela koja obavljaju poslove vještačenja\". Ako je propisana procedura stručne obuke, ista bi trebala biti ista za sve, a tako i za navedene izuzetke. Naime, navedeno bi značilo da je dovoljno se zaposliti u državnom tijelu bez prakse i samim time se može obavljati posao vještačenja, dok fizička osoba koja želi postati vještakom mora proći stručnu obuku."]
[498,"INGRID ŽUDIH-KOROMAN","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Pojmove „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“, na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovog Pravilnika, a u prvi put se spominju u čl. 5. stavak 2, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1. i definirati ih, odnosno uputi na mjerodavan propis kojima je utvrđen njihov status"]
[499,"IRENA ŽUNTAR","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3.\n Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori\nUz čl. 5.st.2.\n Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[500,"MARKO DVORSKI","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3.\nStrukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori."]
[501,"MARKO DVORSKI","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno ih je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[502,"HRVATSKA PSIHOLOŠKA KOMORA","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Predlažemo da stalni sudski vještaci kojima je mandat u tijeku, odnosno koji su imenovani do 31. prosinca 2022. godine, a nisu podnijeli zahtjev za imenovanje najkasnije 30 dana prije isteka vremena prethodnog imenovanja, budu upućeni na obvezno obavljanje teorijskog dijela stručne obuke. Prolazeći kroz teorijski dio stručne obuke osigurava se da njihovi nalazi i mišljenja budu usklađeni s najnovijim zakonodavstvom i sudskom praksom, čime se povećava razina njihove stručnosti i sposobnosti da adekvatno primijene najnovije zakonske promjene i smjernice. Ovaj proces obuke također doprinosi smanjenju rizika od grešaka, povećanju preciznosti u tumačenju zakona te objektivnosti sudskih vještaka."]
[503,"VJEKO DIZDAR","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","''zaposlenici specijaliziranih ustanova i državnih tijela koja obavljaju poslove vještačenja'' je uopćeno i podložno širokom tumačenju"]
[504,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje."]
[505,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori"]
[506,"IVAN VUČEMIL","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Potrebno je definirati ili odrediti koje su to strukovne udruge. Udruge od npr. 5 osoba koje se bave istom strukom ne moraju nužno biti dovoljno stručne i relevantne kao \"strukovna udruga\""]
[507,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","U pravilniku nedostaje definicija \"specijaliziranih ustanova\" i \"državnih tijela koja obavljaju poslove vještačenja\""]
[508,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","U odnosu na čl. 5. st. 3. predlaže se da strukovne udruge MPUiDT dostave popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori"]
[509,"INES LOZIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno ih je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[510,"INES LOZIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3.\nStrukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori."]
[511,"KSENIJA TOMAŠ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori"]
[512,"ANISIJA BEŠLIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3.\n Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori\nUz čl. 5.st.2.\n Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[513,"VLATKA BRATIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl. 5.st.2.\nPojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[514,"DARKA CECIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","(5) strukovne udruge dužne su Ministarstvu dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori."]
[515,"DARKA CECIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Potrebno je izrijekom navesti odnosno definirati pojmove „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“."]
[516,"INGRID SAVIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3.\n Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori\nUz čl. 5.st.2.\n Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[517,"NATALIJA JAMBREČIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Uz čl.5.3.\n Strukovne udruge su dužne MPUiDT dostaviti popis vještaka koji udovoljavaju uvjetima iz čl. 6.4. i koji su voljni biti mentori\nUz čl. 5.st.2.\n Pojmovi „specijalizirane ustanove“ i „državna tijela koja obavljaju poslove vještačenja“ na koje se odnose odredbe o pravima i obvezama iz ovoga Pravilnika, a u ovom se članku/stavku prvi put spominju, potrebno je izrijekom navesti u čl.1.st.1., odnosno definirati te pojmove i njihovo značenje"]
[518,"LJUBOMIR JELIĆ","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Članci 5.-7. daju veliku autonomiju udrugama i komorama u provođenju obuke ali: Ministarstvo ne propisuje standardiziran program osim okvirno (10 sati teorije + 5 vještačenja). Nema sustava provjere kvalitete mentora ni jasnih kriterija za \"uspješnost obuke\". Kandidati sami snose troškove, a naknada se utvrđuje naknadno odlukom ministra."]
[519,"SANJA OPAČAK","Stručna obuka ,\nČlanak 5. ","Nepoznavanje posljedica kod vještaćenja koje su \nposljedice zdravstvenog stanja (npr;moždanog udara,\nkemoterapije, komatoznog stanja i sl) se ne smije\ntolerirati, to nije praksa u uređenim EU državama.\nU EU, svaki javni službenik koji je prihvatio potpis bolesne osobe, izgubio bi licencu i dobio kaznenu prijavu dok u\nRH vještaci na sudu to opravdavaju a prevaranti\niskorištavaju.\nGrađani RH nemaju koristi od stručnjaka i licenci koje im\nčine štetu."]
[520,"MAJA KOSTIJAL","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProgram stručne obuke","uz. Čl. 6.5.:\n - Predlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora\nodgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa\nmentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru\n - Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava\nuvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina\niskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni\nsudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva."]
[521,"MAJA KOSTIJAL","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProgram stručne obuke","uz čl. 6.4.   predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela."]
[522,"MAJA KOSTIJAL","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProgram stručne obuke","Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način a ne metodologija izrade pisanog nalaza i\nmišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja."]
[523,"MAJA KOSTIJAL","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProgram stručne obuke","Uz čl. 6.2.:  brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znaju li državni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja.\nDrugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom."]
[524,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProgram stručne obuke","(2) Teorijski dio stručne obuke provodi se u trajanju od deset sati, tijekom kojih se kandidati upoznaju s osnovama postupovnih propisa i metodologijom izrade nalaza i mišljenja. - BRISATI\nNormativni dio obuhvaća stjecanje znanja, vještina i kompetencija koje se odnose na normativni okvir što znači stjecanje znanja i obvezno kontinuirano praćenje propisa koji su neophodni za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka/procjenitelja, uz podizanje svijesti o zakonitom postupanju i pravilima struke u obavljanju poslova stalnog sudskog vještaka /procjenitelja kao i prepoznavanje važnosti aktivnog sudjelovanja u postupku izrade propisa.\nNormativni okvir koji se odnosi na stalne sudske vještake/procjenitelje obuhvaća propise iz područja vještačenja i procjena pojedinih struka (metodologije nema !)\n(3) Praktični dio stručne obuke provodi se uz mentora odgovarajuće struke, pod čijim je nadzorom kandidat dužan sudjelovati u najmanje 10 vještačenja (A NE PET) i u njima izraditi nalaz i mišljenje te prisustvovati poduzimanju najmanje pet radnji koje provode pravosudna tijela, a na kojima sudjeluje stalni sudski vještak (ročišta, očevidi i dr.). Praktični dio obuke podrazumijeva edukaciju u vezi s primjenom tehnika i pravila svake pojedine struke.\n(4) Strukovne udruge i komore dužne su imenovati mentore za stručnu obuku, iz reda stalnih sudskih vještaka koji imaju najmanje pet godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja DODATI: najmanje 100 sudskih nalaza ili 20 i više godina iskustva na poslovima iz područja za koje je imenovan  sudski vještak. \n(5) Iznimno, ako strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz stavka 4. ovoga članka, za mentora se može odrediti predložiti stalni sudski vještak odgovarajuće struke koji ima manje od pet godina iskustva ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od pet godina iskustva.\n(6) Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana nakon završene obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata.\n\nKomentar: Mnogi vještaci nisu imali priliku raditi na sudovima iako su u svom praktičnom iskustvu vrhunski stručnjaci, pa samo broj izrađenih nalaza ne znači da to podrazumijeva  kvalitetu i stručnost."]
[525,"MELITA BESTVINA","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProgram stručne obuke","(2) Teorijski dio stručne obuke provodi se u trajanju od deset sati, tijekom kojih se kandidati upoznaju s osnovama postupovnih propisa i metodologijom izrade nalaza i mišljenja. - BRISATI\nNormativni dio obuhvaća stjecanje znanja, vještina i kompetencija koje se odnose na normativni okvir što znači stjecanje znanja i obvezno kontinuirano praćenje propisa koji su neophodni za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka/procjenitelja, uz podizanje svijesti o zakonitom postupanju i pravilima struke u obavljanju poslova stalnog sudskog vještaka /procjenitelja kao i prepoznavanje važnosti aktivnog sudjelovanja u postupku izrade propisa.\nNormativni okvir koji se odnosi na stalne sudske vještake/procjenitelje obuhvaća propise iz područja vještačenja i procjena pojedinih struka (metodologije nema !)\n(3) Praktični dio stručne obuke provodi se uz mentora odgovarajuće struke, pod čijim je nadzorom kandidat dužan sudjelovati u najmanje 10 vještačenja (A NE PET) i u njima izraditi nalaz i mišljenje te prisustvovati poduzimanju najmanje pet radnji koje provode pravosudna tijela, a na kojima sudjeluje stalni sudski vještak (ročišta, očevidi i dr.). Praktični dio obuke podrazumijeva edukaciju u vezi s primjenom tehnika i pravila svake pojedine struke.\n(4) Strukovne udruge i komore dužne su imenovati mentore za stručnu obuku, iz reda stalnih sudskih vještaka koji imaju najmanje pet godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja DODATI: najmanje 100 sudskih nalaza ili 20 i više godina iskustva na poslovima iz područja za koje je imenovan  sudski vještak. \n(5) Iznimno, ako strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz stavka 4. ovoga članka, za mentora se može odrediti predložiti stalni sudski vještak odgovarajuće struke koji ima manje od pet godina iskustva ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od pet godina iskustva.\n(6) Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana nakon završene obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata.\n\nKomentar: Mnogi vještaci nisu imali priliku raditi na sudovima iako su u svom praktičnom iskustvu vrhunski stručnjaci, pa samo broj izrađenih nalaza ne znači da to podrazumijeva  kvalitetu i stručnost."]
[526,"SENKA ĐINĐIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProgram stručne obuke","uz čl. 6.6. :\n Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[527,"SENKA ĐINĐIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProgram stručne obuke","uz. čl. 6.5.:\n Predlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru \n Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva."]
[528,"SENKA ĐINĐIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProgram stručne obuke","uz čl. 6.4. :\n predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. \nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu. \nU praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan."]
[529,"SENKA ĐINĐIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nProgram stručne obuke","Uz čl. 6.2.:\n brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znaju li državni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\n Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja."]
[530,"PETAR ŠKAVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz čl. 6.2.:\n brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znaju li\ndržavni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i\nnju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja\nkoja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja.\nDrugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i\nmišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati\nkandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i\nmišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\n Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku\nnepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s\npostupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti\ndio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i\nmišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat\nbiti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja.\nuz čl. 6.4. :\n predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u\nobavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja\nobavljenih po nalogu pravosudnog tijela.\nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se\npotvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih\ntijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori\nkandidatu.\n\n6\nU praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele\nraditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena\nvještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za\nvještaka nije dostatan.\nuz. čl. 6.5.:\n Predlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora\nodgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa\nmentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru\n Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava\nuvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina\niskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni\nsudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva.\nuz čl. 6.6. :\n Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u\nroku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno\nkomori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[531,"DRAŽANA GRGA","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","(1) Stručna obuka sastoji se od teorijskog i praktičnog dijela.\n(2) Teorijski dio stručne obuke provodi se u trajanju od deset sati, tijekom kojih se kandidati\nupoznaju s osnovama postupovnih propisa i metodologijom izrade nalaza i mišljenja. BRISATI\n\nDODATI : Normativni dio obuhvaća stjecanje znanja, vještina i kompetencija koje se odnose na\nnormativni okvir što znači stjecanje znanja i obvezno kontinuirano praćenje propisa\nkoji su neophodni za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka/procjenitelja, uz\npodizanje svijesti o zakonitom postupanju i pravilima struke u obavljanju poslova\nstalnog sudskog vještaka /procjenitelja kao i prepoznavanje važnosti aktivnog\nsudjelovanja u postupku izrade propisa. \nNormativni okvir koji se odnosi na stalne sudske vještake/procjenitelje obuhvaća\npropise iz područja vještačenja i procjena pojedinih struka (metodologije nema !)\n(3) Praktični dio stručne obuke provodi se uz mentora odgovarajuće struke, pod čijim je\nnadzorom kandidat dužan sudjelovati u najmanje pet  brisati prijedlog 10 vještačenja i u njima izraditi nalaz i\nmišljenje te prisustvovati poduzimanju najmanje pet radnji koje provode pravosudna tijela, a\nna kojima sudjeluje stalni sudski vještak (ročišta, očevidi i dr.). Praktični dio obuke\npodrazumijeva edukaciju u vezi s primjenom tehnika i pravila svake pojedine struke.\n\n(4) Strukovne udruge i komore dužne su imenovati mentore za stručnu obuku, iz reda stalnih\nsudskih vještaka koji imaju najmanje pet godina iskustva u obavljanju poslova sudskog\nvještačenja dodati: najmanje 100 sudskih nalaza ili 20 i više godina iskustva na\nposlovima iz područja za koje je imenovan sudski vještak.\n(5) Iznimno, ako strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji\nispunjava uvjete iz stavka 4. ovoga članka, za mentora se može odrediti predložiti stalni\nsudski vještak odgovarajuće struke koji ima manje od pet godina iskustva ili stalni sudski\nvještak druge srodne struke koji ima više od pet godina iskustva.\n(6) Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana nakon završene obuke izraditi i\nstrukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata.\nKomentar: Mnogi vještaci nisu imali priliku raditi na sudovima iako su u svom\npraktičnom iskustvu vrhunski stručnjaci, pa samo broj izrađenih nalaza ne znači da to\npodrazumijeva kvalitetu i stručnost."]
[532,"FRANJO AMBROŠ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Stavak (1) zamijeniti tako da glasi: Stručna obuka sastoji se iz poznavanja propisa vezanih za područje vještačenja (zakona, pravilnika i pravila struke) i primjene tih propisa u praksi"]
[533,"JURE GRANIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U stavku 2 potrebno je brisati \"koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja\". Metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja.  Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\nMišljenja sam da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja.\n\nUz stavak 4. predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvom u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. \nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu. \nU praksi ima  vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan.\n\nUz stavak 5 predlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru. Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva.\n\nU stavaku 6. predlaže se  jasnije definiranje,: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[534,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Novi st.2 Normativni dio obuhvaća stjecanje znanja, vještina i kompetencija koje se odnose na normativni okvir što znači stjecanje znanja i obvezno kontinuirano praćenje propisa koji su neophodni za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka/procjenitelja, uz podizanje svijesti o zakonitom postupanju i pravilima struke u obavljanju poslova stalnog sudskog vještaka /procjenitelja kao i prepoznavanje važnosti aktivnog sudjelovanja u postupku izrade propisa.\nNormativni okvir koji se odnosi na stalne sudske vještake/procjenitelje obuhvaća propise iz područja vještačenja i procjena pojedinih struka (metodologije nema !)\n\nDodati uz st.3: Praktični dio obuke podrazumijeva edukaciju u vezi s primjenom tehnika i pravila svake pojedine struke. Kandidat dužan sudjelovati u najmanje 10 vještačenja\n\ndodati uz st.4: najmanje 100 sudskih nalaza ili 20 i više godina iskustva na poslovima iz područja za koje je imenovan  sudski vještak. \n\nKomentar: Mnogi vještaci nisu imali priliku raditi na sudovima iako su u svom praktičnom iskustvu vrhunski stručnjaci, pa samo broj izrađenih nalaza ne znači da to podrazumijeva  kvalitetu i stručnost."]
[535,"MELITA BESTVINA","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Novi st.2 Normativni dio obuhvaća stjecanje znanja, vještina i kompetencija koje se odnose na normativni okvir što znači stjecanje znanja i obvezno kontinuirano praćenje propisa koji su neophodni za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka/procjenitelja, uz podizanje svijesti o zakonitom postupanju i pravilima struke u obavljanju poslova stalnog sudskog vještaka /procjenitelja kao i prepoznavanje važnosti aktivnog sudjelovanja u postupku izrade propisa.\nNormativni okvir koji se odnosi na stalne sudske vještake/procjenitelje obuhvaća propise iz područja vještačenja i procjena pojedinih struka (metodologije nema !)\n\nDodati uz st.3: Praktični dio obuke podrazumijeva edukaciju u vezi s primjenom tehnika i pravila svake pojedine struke. Kandidat dužan sudjelovati u najmanje 10 vještačenja\n\ndodati uz st.4: najmanje 100 sudskih nalaza ili 20 i više godina iskustva na poslovima iz područja za koje je imenovan  sudski vještak. \n\nKomentar: Mnogi vještaci nisu imali priliku raditi na sudovima iako su u svom praktičnom iskustvu vrhunski stručnjaci, pa samo broj izrađenih nalaza ne znači da to podrazumijeva  kvalitetu i stručnost."]
[536,"ROBERT SPUDIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz čl. 6.2.:\n brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znaju li državni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\nuz čl. 6.4. :\n predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. \nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu. \nU praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan.\nuz. čl. 6.5.:\n Predlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru \n Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva.\n\nuz čl. 6.6. :\n Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[537,"DANIJELA HUBLIN","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz čl. 6.2.:\n brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znaju li državni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\n Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja.\nuz čl. 6.4. :\n predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. \nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu. \nU praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan.\nuz. čl. 6.5.:\n Predlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru \n Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva.\n\nuz čl. 6.6. :\n Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[538,"DARKO PRPIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Sam broj godina otkako je netko imenovan za vještaka ne znači da vještak ima potrebno iskustvo u vještačenjima kako bi svoje znanje i iskustvo mogao prenijeti kandidatu za vještaka, stoga je uz postojeći uvjet za mentore od najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja potrebno propisati i najmanji broj vještačenja koji je osoba koja bi bila mentor obavila po nalogu pravosudnih tijela (npr. najmanje 100 vještačenja)."]
[539,"IVAN BULJAN","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","ujedno bolje bi bilo definirati broj vještacenja kao kriterij, a ne samo godine imenovanja."]
[540,"IVAN BULJAN","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","ne postoji metodologija izrade nalaza i mišljenja te ju je i vrlo teško definirati zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja."]
[541,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U stavku 4. predlaže se brisati riječi \"i komore\"\nU stavku 5. predlaže se brisati riječi \"ili komora\"\nU stavku 6. predlaže se brisati riječi \"odnosno komori\"\n\nObrazloženje:\n\nHKIG smatra da je ovakvim načinom propisivanja poslova i djelokruga rada, odnosno nadležnosti strukovnih komora te poslova upravnog nadzora nad radom komora, prekršeno načelo  ustavnosti i zakonitosti iz članka 5. stavka 2. Ustava RH zbog prekoračenja ovlasti da se podzakonskim propisima uređuje rad, djelokrug rada komora i nadzor nad radom komora. \n\nZakon o sustavu državne uprave propisuje, da se javne ovlasti  mogu dodijeliti samo zakonom, što potvrđuje činjenica da je stručno usavršavanje za osobe koje obavljaju stručne poslove prostornog uređenja i gradnje propisano odredbom članka 23. stavak 1. podstavak 14. Zakona o komori arhitekata i komorama inženjera u prostornom uređenju i gradnji kao i člankom 58. Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje. \nPoslovi stručnog usavršavanja stručnih osoba u prostornom uređenju i gradnji detaljnije su razrađeni Pravilnikom o stručnom usavršavanju osoba koje obavljaju poslove prostornog uređenja i gradnje („Narodne novine“, br. 55/20) koji je na temelju izričitog ovlaštenja iz članka 58. stavak 4. Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje u granicama zakonom danih ovlasti donio ministar prostornog uređenja i gradnje.\nHKIG smatra da Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije ne može pravilnikom propisivati javne ovlasti komora niti pravilnikom može utvrđivati stvarnu nadležnost tih poslova kao što ne može pravilnikom ustanovljavati ni upravni nadzor nad provedbom javnih ovlasti, iz razloga što se pravilnikom tek detaljnije razrađuju pojedine odredbe zakona radi njihove primjene, a sve u skladu sa Zakonom o sustavu državne uprave. \nSlijedom toga, HKIG smatra da je suprotno načelu zakonitosti da se sustavna pitanja od važnosti za rad sudskih vještaka uređuju podzakonskim propisom, konkretnom pravilnikom, od strane tijela državne uprave koje prema Zakonu o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave u okviru svojih nadležnosti nema obavljanje poslova vezanih za rad strukovnih komora u području graditeljstva i prostornog uređenja, te navedeno predstavlja prekoračenje ovlasti."]
[542,"KRISTINA KRPINA","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","u stavku 2. članka 6. nejasno je tko provodi teoretski dio stručne obuke (strukovne udruge i komore ili mentori)\nu stavku 4. člnaka 6. potrebno je uključiti dodatni kriterij obavljenih vjeptačenja po nalogu pravosudnih tijela (prijedlog 100)"]
[543,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","\"Uz čl. 6.2.:\nPredlaže se brisati \"\"metodologijom izrade nalaza i mišljenja\"\". Naime, točno propisana metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\""]
[544,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","\"Uz čl. 6.4. :\npredlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. \nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu. U praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan.\""]
[545,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Čl. 6.4. promijeniti na način da isti glasi: Strukovne udruge i komore dužne su imenovati mentore za stručnu obuku, iz reda stalnih sudskih vještaka koji imaju najmanje pet godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i najmanje 100 vještačenja provedenih po nalogu pravosudnih tijela"]
[546,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","\"uz. čl. 6.5.:\nPredlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru (s tim da pored 5 godina mentori trebaju biti vještaci sa značajnim iskustvom u izradi vještačenja po nalogu pravosudnih tijela)\""]
[547,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Predlaže se u čl. 6.6.: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[548,"JASMINA FUKS","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz čl. 6.2.:\n brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znadu li državni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\n Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način a ne metodologija izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja.\nuz čl. 6.4. :\n predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela.\n Samo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu. \n U praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene.\nuz. Čl. 6.5.:\n Predlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru \n Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva.\n\nuz čl. 6.6. :\n Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[549,"MARINO SORIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Broj vještačenja koje kandidat obavlja sa mentorom treba povećati na 8-10.Nisu dovoljne za mentora samo godina iskustva sa sudskim predmetima,već i broj odrađenih predmeta.Smatram da broj odrađenih predmeta za mentora mora biti 80-100."]
[550,"DARKO SMODLAKA","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Točku (4) dopuniti sa:  i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela."]
[551,"MAIDA MUSTAĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","3. Praktični dio obuke podrazumijeva edukaciju u vezi s primjenom tehnika i pravila svake pojedine struke."]
[552,"MAIDA MUSTAĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","2. Normativni dio obuhvaća stjecanje znanja, vještina i kompetencija koje se odnose na normativni okvir što znači stjecanje znanja i obvezno kontinuirano praćenje propisa koji su neophodni za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka/procjenitelja."]
[553,"DRAŽEN DUVNJAK","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Kod stavka (2) napisati:\nNormativni dio obuhvaća stjecanje znanja, vještina i kompetencija koje se odnose na normativni okvir što znači stjecanje znanja i obvezno kontinuirano praćenje propisa koji su neophodni za obavljanje poslova stalnog sudskog vještaka/procjenitelja, uz podizanje svijesti o zakonitom postupanju i pravilima struke u obavljanju poslova stalnog sudskog vještaka /procjenitelja kao i prepoznavanje važnosti aktivnog sudjelovanja u postupku izrade propisa.\nNormativni okvir koji se odnosi na stalne sudske vještake/procjenitelje obuhvaća propise iz područja vještačenja i procjena pojedinih struka (metodologije nema !)\n\n(4) Strukovne udruge i komore dužne su imenovati mentore za stručnu obuku, iz reda stalnih sudskih vještaka koji imaju najmanje pet godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja dodati:  i najmanje 100 sudskih vještačenja."]
[554,"JASENKA BUBIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Čl.6.\nUz navedeni uvjet za mentore od najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja, \npotrebno je propisati i najmanji broj vještačenja koji je osoba koja bi bila mentor obavila po nalogu pravosudnih tijela (npr. najmanje 50 vještačenja). Naime, sam broj godina otkako je netko imenovan za vještaka ne znači da vještak ima potrebno iskustvo u vještačenjima kako bi svoje znanje i iskustvo mogao prenijeti kandidatu za vještaka.\nnetko tko bi bio imenovan za mentora u svojem radu kao sudski vještak trebao bi napraviti nalaz i mišljenje po zadacima pravosudnih tijela temeljem kojega nalaza i mišljenja je postignuta pravomoćno rješenje u trgovačkim, kaznenim, građanskim i upravnim sporovima, postignuto okončanje ili pak postignuta dioba stečajne mase u stečajnim postupcima, dakle u kojima nakon nalaza i mišljenja nije bilo ponavljajućih nalaza i mišljenja drugih sudskih vještaka."]
[555,"ANTONIJA EREIZ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz navedeni uvjet za mentore od najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja, potrebno je propisati i najmanji broj vještačenja koji je osoba koja bi bila mentor obavila po nalogu pravosudnih tijela (npr. najmanje 50 ili 100 vještačenja). Naime, sam broj godina otkako je netko imenovan za vještaka ne znači da vještak ima potrebno iskustvo u vještačenjima kako bi svoje znanje i iskustvo mogao prenijeti kandidatu za vještaka."]
[556,"GORANKA MAJIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz čl. 6.2.:\n brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znaju li državni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\n Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja.\nuz čl. 6.4. :\n predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. \nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu. \nU praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan.\nuz. čl. 6.5.:\n Predlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru \n Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva.\n\nuz čl. 6.6. :\n Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[557,"DANICA SMOJVER","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku je nepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja."]
[558,"DANICA SMOJVER","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz čl. 6.2.: brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znaju li državni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom"]
[559,"MIRJANA KOS","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Mišljenja sam da teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nije potrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. T."]
[560,"MIRJANA KOS","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","metodologija izrade nalaza i mišljenja ne postoji obzirom na različitost predmeta koji se obrađuje."]
[561,"MIRJANA KOS","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","uz čl. 6.4. :\n predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. \nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu."]
[562,"TATJANA DESNICA","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz navedeni uvjet za mentore od najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja, potrebno je propisati i najmanji broj vještačenja koji je osoba koja bi bila mentor obavila po nalogu pravosudnih tijela (npr. najmanje 50 ili 100 vještačenja). Naime, sam broj godina otkako je netko imenovan za vještaka ne znači da vještak ima potrebno iskustvo u vještačenjima kako bi svoje znanje i iskustvo mogao prenijeti kandidatu za vještaka."]
[563,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","u odnosu na stavak 5. mentori bi trebali imati i iskustva odnosno imati veći broj provedenih vještačenja kod pravosudnih tijela."]
[564,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","metodologija izrade nalaza i mišljenja ne postoji obzirom na različitost predmeta koji se obrađuje."]
[565,"JASMINKA PJEVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U čl. 6. st. 2. predlaže se brisati \"i metodologijom izrade nalaza i mišljenja\". Praktični dio stručne obuke je način izrade vještačenja, koji se razlikuje po područjima. Univerzalna metodologija za sva vještačenja ne postoji niti može biti dio teorijskog dijela obuke"]
[566,"JASMINKA PJEVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U čl. 6. st. 4. predlaže se da uvjet za mentore uz najmanje pet godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja bude i najmanje 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela. Naime, određeni vještaci ne obavljaju aktivno poslove vještačenja ili ne vještače po nalozima pravosudnih tijela, stoga kriterij godina otkada je netko imenovan vještakom nije nužno relevantan."]
[567,"JASMINKA PJEVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U čl. 6. st. 5. predlaže se da ukoliko pojedina strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6. st 4. predlaže se da MPUiDT kandidata uputi u drugu strukovnu udrugu koja ima odgovarajućeg mentora, a ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tek tada se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva."]
[568,"JASMINKA PJEVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U odnosu na čl. 6. st. 6. potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[569,"SARA CURRI","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz uvjet da mentor ima najmanje pet godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja, potrebno je propisati i minimalan broj vještačenja koje je ta osoba provela po nalogu pravosudnih tijela (primjerice najmanje 50 ili 100). Naime, sam broj godina od imenovanja ne znači da vještak ima dovoljno praktičnog iskustva za prenošenje znanja kandidatu za vještaka."]
[570,"LEDA RUČEVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","članku 6.stavku 2. brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom koja nije nigdje propisana."]
[571,"LUCIJA IVANČIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U odnosu na čl. 6. st. 4. predlaže se da stalni sudskih vještak može biti mentor (uz uvjet većeg broja godina radnog iskustva i veći broj obavljenih vještačenja) neovisno o članstvu u nekoj udruzi ili komori"]
[572,"LUCIJA IVANČIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U odnosu na čl. 6. st. 6. potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[573,"ZRINKO RUČEVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U čl. 6. st. 4. predlaže se da uvjet za mentore uz najmanje pet godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja bude i najmanje 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela. Naime, određeni vještaci ne obavljaju aktivno poslove vještačenja ili ne vještače po nalozima pravosudnih tijela, stoga kriterij godina otkada je netko imenovan vještakom nije nužno relevantan."]
[574,"ZRINKO RUČEVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U čl. 6. st. 5. predlaže se da ukoliko pojedina strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6. st 4. predlaže se da MPUiDT kandidata uputi u drugu strukovnu udrugu koja ima odgovarajućeg mentora, a ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tek tada se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva."]
[575,"ZRINKO RUČEVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U čl. 6. st. 2. predlaže se brisati \"i metodologijom izrade nalaza i mišljenja\". Praktični dio stručne obuke je način izrade vještačenja, koji se razlikuje po područjima. Univerzalna metodologija za sva vještačenja ne postoji niti može biti dio teorijskog dijela obuke."]
[576,"LIDIJA TUĐA","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz navedeni uvjet za mentore od najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja, potrebno je propisati i najmanji broj vještačenja koji je osoba koja bi bila mentor obavila po nalogu pravosudnih tijela (npr. najmanje 50 ili 100 vještačenja). Naime, sam broj godina otkako je netko imenovan za vještaka ne znači da vještak ima potrebno iskustvo u vještačenjima kako bi svoje znanje i iskustvo mogao prenijeti kandidatu za vještaka."]
[577,"LEDA RUČEVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Vezano na stavak 6: Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[578,"LEDA RUČEVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Vezano na stavak 4: budući da članstvo u strukovnoj udruzi nije nužno da bi vještak obavljao poslove vještačenja, ne vidim kako bi članstvo bilo nužno za obavljanje poslova mentorstva.\nTakođer, sami broj godina koji je netko vještak nije i ne može biti jedina kvalifikacija da bi ta osoba bila kvalitetan mentor"]
[579,"MARTA AČKAR","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz navedeni uvjet za mentore od najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja, potrebno je propisati i najmanji broj vještačenja koji je osoba koja bi bila mentor obavila po nalogu pravosudnih tijela (npr. najmanje 50 ili 100 vještačenja). Naime, sam broj godina otkako je netko imenovan za vještaka ne znači da vještak ima potrebno iskustvo u vještačenjima kako bi svoje znanje i iskustvo mogao prenijeti kandidatu za vještaka."]
[580,"PETAR ERAKOVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U članku 6. stavku 4. treba predvidjeti dodatan uvjet za mentore, a to je da imaju najmanje 100 vještačenja provedenih po nalozima sudova i/ili državnih odvjetništva i/ili istražnih tijela. Naime, upravo to (a ne samo formalno ispunjavanje uvjeta od 5 godina) daje sigurnost da je mentor kvalificiran za prenošenje znanja i uvođenje kandidata u poslove vještačenja."]
[581,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U odnosu na st. 4. ponovno se ističe, Zakon i Pravilnik ne uređuju obvezu članstva u udrugama pa stalni sudski vještak može i ne mora biti član neke strukovne udruge da bi obavljao poslove vještačenja, isto tako i mentorstva.\n\nŠto se tiče imenovanja mentora, ako Ministarstvo određuje uvjete za obavljanje mentorstva i na temelju ovlasti iz Zakona o sudovima raspoložive svim nužnim informacijama za određivanje mentora (čl. 30. Pravilnika), to isto Ministarstva bi trebalo imenovati i mentora za provođenje stručne obuke.\n\nPrimjerice, može se urediti: Kandidatu za stalnog sudskog vještaka će Ministarstvo na njegov zahtjev, moguće i prema njegovom prijedlogu, imenovati mentora koji udovoljava uvjetima za obavljanje mentorstva iz traženog područja vještačenja.\n\nNadalje, predlažu se uvjeti za mentorstvo: Mentor može biti vještak u kontinuiranom imenovanju od najmanje 5 godina i s iskustvom od najmanje 100 vještačenja obavljanih na zahtjev (po nalogu) pravosudnih tijela."]
[582,"SNJEŽANA HOPP","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Gdje je definirana metodologija izrade nalaza i mišljenja i da li ona uopće postoji? Svaki slučaj vještačenja ima svoje specifičnosti pa prilikom obuke kandidatu mogu samo biti prezentirani pojedini primjeri i smjernice ali ne i metodologija."]
[583,"VATROSLAV ZOVKO","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Teorijski dio bi trebao obuhvatiti i obuku određenu odredbama čl. 4. Problematična je formulacija da bi se kroz teorijski dio obuke poučavala metodologija izrade nalaza i mišljenja. Uzevši sve u obzir, edukacija u trajanju od 10 sati je nedostatna. Trebalo bi razraditi kako će strukovne udruge provoditi edukaciju."]
[584,"JASMINA HUDOLETNJAK","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U članku 6.stavku 2. brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom koja nije nigdje propisana."]
[585,"ANA DŽAPO","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","St. 6. je potrebno precizirati. Je li se misli u roku mjesec dana od završetka stručne obuke. Isto tako, a s obzirom rješenje o imenovanju donosi Ministarstvo, izvješće bi trebalo dostaviti Ministarstvu."]
[586,"ANA DŽAPO","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U odnosu na st. 4. ponovno se ističe, Zakon i Pravilnik ne uređuju obvezu članstva u udrugama pa stalni sudski vještak može i ne mora biti član neke strukovne udruge da bi obavljao poslove vještačenja, isto tako i mentorstva.\n\nŠto se tiče imenovanja mentora, ako Ministarstvo određuje uvjete za obavljanje mentorstva i na temelju ovlasti iz Zakona o sudovima raspoložive svim nužnim informacijama za određivanje mentora (čl. 30. Pravilnika), to isto Ministarstva bi trebalo imenovati i mentora za provođenje stručne obuke.\n\nPrimjerice, može se urediti: Kandidatu za stalnog sudskog vještaka će Ministarstvo na njegov zahtjev, moguće i prema njegovom prijedlogu, imenovati mentora koji udovoljava uvjetima za obavljanje mentorstva iz traženog područja vještačenja.\n\nNadalje, predlažu se uvjeti za mentorstvo:  Mentor može biti  vještak u kontinuiranom imenovanju od najmanje 5 godina i s iskustvom od najmanje 100 vještačenja obavljanih na zahtjev (po nalogu) pravosudnih tijela."]
[587,"ANA DŽAPO","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Teorijska obuka koja se predviđa ovim člankom je nepotrebna, sva teorijska znanja nužna za obavljanje poslova sudskog vještačenja trebalo bi obuhvatiti provjerom iz čl. 4. Pravilnika."]
[588,"SILVIJA HITI","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","uz čl. 6. st. 6.: potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata."]
[589,"SILVIJA HITI","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","uz čl. 6.4.: predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela."]
[590,"SILVIJA HITI","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","u članku 6. stavak 2. brisati dio koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja"]
[591,"KATIJA MARČE","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","uz čl. 6.6. :\n Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[592,"KATIJA MARČE","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","uz. čl. 6.5.:\n Predlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru \n Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva."]
[593,"KATIJA MARČE","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","uz čl. 6.4. :\n predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. \nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu. \nU praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan."]
[594,"KATIJA MARČE","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz čl. 6.2.:\n brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znaju li državni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\n Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja."]
[595,"DANIJELA PODBOJEC","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\n Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja."]
[596,"KRISTINA KONTREC","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Predlaže se promijeniti čl. 6 st. 4. na način da isti glasi: Strukovne udruge i komore dužne su imenovati mentore za stručnu obuku, iz reda stalnih sudskih vještaka koji imaju najmanje pet godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i najmanje 100 vještačenja provedenih po nalogu pravosudnih tijela. \nNaime, samo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu. U praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkada je netko imenovan vještakom nije nužno relevantan."]
[597,"KRISTINA KONTREC","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U čl. 6. st. 2. predlaže se brisati \"i metodologijom izrade nalaza i mišljenja\". \nNaime, točno propisana metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Univerzalna metodologija za sva vještačenja ne postoji niti može biti dio teorijskog dijela obuke."]
[598,"LJUBICA MILOŠ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","uz čl. 6.6. :\n Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[599,"LJUBICA MILOŠ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","uz. čl. 6.5.:\n Predlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru \n Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva."]
[600,"LJUBICA MILOŠ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","uz čl. 6.4. :\n predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. \nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu. \nU praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan."]
[601,"LJUBICA MILOŠ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz čl. 6.2.:\n brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znaju li državni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\n Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja."]
[602,"DANICA SMOJVER","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan"]
[603,"ALEKSANDER VRANKO","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U čl.6. dio st.1. i st 2. brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znadu li državni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike složenosti vještačenja koja je različita sobzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim rječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista."]
[604,"ZRINKO RUČEVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Članak 6. stavak 6.: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[605,"ZRINKO RUČEVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U članku 6. stavku 2. nije logično da vještaci određene struke kandidata upoznaju s postupovnim propisima, to bi ipak trebao biti zadatak pravnika (kako je predloženo u komentaru uz članak 4.)"]
[606,"ZRINKO RUČEVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U članku 6. stavku 4. treba predvidjeti dodatan uvjet za mentore, a to je da imaju najmanje 100 vještačenja provedenih po nalozima sudova i/ili državnih odvjetništva i/ili istražnih tijela. Naime, upravo to (a ne samo formalno ispunjavanje uvjeta od 5 godina) daje sigurnost da je mentor kvalificiran za prenošenje znanja i uvođenje kandidata u poslove vještačenja."]
[607,"DANICA SMOJVER","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Prijedlog uz čl. 6.6. : Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[608,"DANICA SMOJVER","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Prijedlog uz čl. 6.4. : predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela."]
[609,"DANICA SMOJVER","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Mišljenja sam da teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nije potrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja."]
[610,"MARIO TKALEC","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U Čl. 6.5. potrebno je dodati i najmanje 100 vještačenja izrađenih za pravosudna tijela."]
[611,"MARIO TKALEC","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Pod Čl. 6.3. potrebno je promijeniti \"najmanje pet vještačenja\" u minimalno 10 vještačenja sa različitim zadatkom."]
[612,"MARIO TKALEC","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U čl. 6.4. potrebno je dodati \"i koji imaju najmanje 100 izrađenih nalaza i mišljenja za pravosudna tijela\"."]
[613,"MARIO TKALEC","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Ne postoji opća metodologija izrade nalaza i mišljenja, a naročito kod financijskih vještačenja. Naime, vještak radi prvenstveno prema zadatku suda, a ne prema metodologiji. Nadalje, stručna obuka u trajanju od 10 sati je nedovoljna da bi bilo tko mogao samostalno izrađivati nalaz i mišljenje, a obzirom na različitost zadataka i poslova vještaka. U 10 sati nije moguće kandidatu objasniti svu proceduri u izradi nalaza i mišljenja, kao i sam način i na što sve treba obratiti pozornost."]
[614,"IRENA ŽUNTAR","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz čl. 6.2.:\n- predlaže se brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znaju li državni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\n- smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja.\n\nUz čl. 6.4. :\n- predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. \n\nU praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan.\n\nUz. čl. 6.5.:\n- Predlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru \n- Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva.\n\nUz čl. 6.6. :\n- Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[615,"MARKO DVORSKI","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz čl. 6.2.:\nPredlaže se brisati \"metodologijom izrade nalaza i mišljenja\". Naime, točno propisana metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom."]
[616,"MARKO DVORSKI","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Čl. 6.4. promijeniti na način da isti glasi: Strukovne udruge i komore dužne su imenovati mentore za stručnu obuku, iz reda stalnih sudskih vještaka koji imaju najmanje pet godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i najmanje 100 vještačenja provedenih po nalogu pravosudnih tijela"]
[617,"MARKO DVORSKI","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz čl. uz čl. 6.4. :\npredlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela.\nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu. U praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan."]
[618,"MARKO DVORSKI","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","uz. čl. 6.5.:\nPredlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru (s tim da pored 5 godina mentori trebaju biti vještaci sa značajnim iskustvom u izradi vještačenja po nalogu pravosudnih tijela)"]
[619,"MARKO DVORSKI","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Predlaže se u čl. 6.6.: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[620,"VIŠNJA PERAJICA","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Prijedlog dopune članka 6. stavka 4.:\n\nMentor može biti stalni sudski vještak koji ima najmanje pet godina iskustva u obavljanju poslova vještačenja \nte koji je izradio najmanje 100 vještačenja po nalogu pravosudnog tijela.\n\nObrazloženje:\n\nIskustvo je ključni kriterij za kvalitetno mentorstvo.\nMentorstvo je odgovorna uloga koja zahtijeva visoku razinu stručnosti, sigurnosti u radu i praktičnog iskustva. \nMinimalno pet godina aktivnog obavljanja vještačenja racionalan je prag koji osigurava da mentor posjeduje dovoljno \nširoko i dubinsko iskustvo u svojoj struci.\n\nBroj od 100 vještačenja po nalogu pravosudnog tijela osigurava provjerenu stručnost.\nVještak koji je izradio najmanje 100 vještačenja po nalogu suda ili drugog pravosudnog tijela jasno je dokazao\npouzdanost, stručnost i dosljedno povjerenje pravosudnog sustava.\nAko pravosudna tijela tijekom niza godina kontinuirano povjeravaju tom vještaku izradu nalaza i mišljenja, \nonda je riječ o stručnjaku koji posjeduje potrebnu razinu kompetencija i profesionalnosti da bude mentor drugima.\n\nPredloženi kriteriji su objektivni, provjerljivi i pravedni.\nOslanjaju se na mjerljive podatke (godine rada i broj vještačenja), čime se izbjegavaju subjektivni kriteriji i osigurava\njednaka primjena za sve struke i područja vještačenja.\n\nDodatno jamstvo kvalitete budućih vještaka.\nKvaliteta mentora izravno utječe na osposobljenost i rad budućih vještaka. \nPostavljanjem razumnog, ali čvrstog kriterija, pridonosi se podizanju ukupnog standarda vještačenja."]
[621,"VIŠNJA PERAJICA","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Predlažem brisanje dijela članka 6. stavka 2. koji se odnosi na obvezu mentora da kandidata upozna\ns „metodologijom izrade nalaza i mišljenja“.\n\nObrazloženje\n\nMetodologija izrade nalaza i mišljenja ne postoji u univerzalnom obliku.\nZbog izrazite različitosti vrsta vještačenja, područja struka i specifičnih zadataka koje određuju sudovi ili stranke,\nne postoji jedinstvena metodologija koja bi se mogla propisati, standardizirati ili naučiti.\nTo je osobito izraženo kod ekonomskih vještačenja, gdje se postupci, analitički pristupi i izvori podataka bitno \nrazlikuju ovisno o naravi predmeta i konkretnim zahtjevima nalogodavca.\n\nMentor može prikazati vlastiti način rada, ali ne može prenositi nepostojeću „metodologiju“.\nMentor može kandidata upoznati s načelnom strukturom nalaza i mišljenja i demonstrirati vlastiti način \nobavljanja vještačenja. \nMeđutim, ne može ga upoznati s univerzalnom metodologijom, budući da takva metodologija ne postoji\ni nije moguće izraditi jednu koja bi se mogla primjenjivati u svim strukama i za sve vrste vještačenja.\n\nTeorijska obuka kandidata iz procesnog prava nije u domeni mentora.\nOdredba kojom se predviđa da mentor provodi teorijsku obuku nije provediva, jer:\n\nmentor nije stručan za Zakon o kaznenom postupku, Zakon o parničnom postupku, \nZakon o općem upravnom postupku, Zakon o upravnim sporovima, niti ima formalnu obvezu \ni kompetencije podučavati kandidata o sadržaju procesnih propisa.\n\nKandidati se s procesnim propisima upoznaju kroz samostalno stručno usavršavanje i kroz rad \nu postupcima, dok je uloga mentora prvenstveno pružanje praktičnog uvida\nu način obavljanja konkretnih vještačenja.\n\nPredlažem brisati iz članka 6. stavka 2. dio koji glasi:\n\n„…upoznaje kandidata s metodologijom izrade nalaza i mišljenja te provodi teorijsku obuku…“\n\na zadržati odredbe koje se odnose na praktični rad pod nadzorom mentora."]
[622,"ANISIJA BEŠLIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","uz čl. 6.6. :\n Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[623,"ANISIJA BEŠLIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","uz. čl. 6.5.:\n Predlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru \n Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva."]
[624,"ANISIJA BEŠLIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","uz čl. 6.4. :\n predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. \nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu. \nU praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan."]
[625,"ANISIJA BEŠLIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz čl. 6.2.:\n brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znaju li državni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\n Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja."]
[626,"HRVATSKA PSIHOLOŠKA KOMORA","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Članak 6. stavak 2. -  Predlažemo određivanje broja sati teorijskog dijela obuke prepustiti strukovnim tijelima s obzirom da od struke do struke postoje razne specifičnosti koje je, s obzirom na važnost uloge sudskih vještaka, potrebno adekvatno obraditi tijekom teorijskog dijela obuke. Podredno predlažemo da se odredi maksimalan broj sati obuke, ali da isti ne bude manji od 30 sati, a zatim bi strukovna tijela unutar tog okvira regulirala broj sati obuke sukladno potrebama struke.  Iako sudskim vještakom može postati osoba koja ima određeni broj godina radnog iskustva ipak je, za potrebe vještačenja, nužno obraditi sadržaje s kojima se polaznici nisu ranije susretali, a tiču se upravo poslova sudskog vještaka u određenoj struci."]
[627,"IVAN VUČEMIL","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Mentorstvo se treba povjeriti vještacima s iskustvom u izradi sudskih vještačenja. Potrebno je odrediti minimalni broj vještačenja isključivo u sudskim predmetima za određivanjementora."]
[628,"DUŠKA TARBUK","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U čl. 6. st. 5. predlaže se da ukoliko pojedina strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6. st 4. predlaže se da MPUiDT kandidata uputi u drugu strukovnu udrugu koja ima odgovarajućeg mentora, a ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tek tada se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva."]
[629,"TONI MILJAK","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Predlaže se brisanje u čl.6.st.2 u dijelu ''i metodologijom izrade nalaza i mišljenja''. Univerzalni koncept metodologije za sva vještačenja ne postoji. Slijedom navedenog ne može biti dio teorijskog dijela obuke.\nNadalje, predlaže se dopuna čl.6.st.4. na način da se odredi da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela.\nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i educirati kandidata. U praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan."]
[630,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U čl. 6. st. 2. predlaže se brisati \"i metodologijom izrade nalaza i mišljenja\". Praktični dio stručne obuke je način izrade vještačenja, koji se razlikuje po područjima. Univerzalna metodologija za sva vještačenja ne postoji niti može biti dio teorijskog dijela obuke."]
[631,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U čl. 6. st. 5. predlaže se da ukoliko pojedina strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6. st 4. predlaže se da MPUiDT kandidata uputi u drugu strukovnu udrugu koja ima odgovarajućeg mentora, a ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tek tada se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva."]
[632,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","U čl. 6. st. 4. predlaže se da uvjet za mentore uz najmanje pet godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja bude i najmanje 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela. Naime, određeni vještaci ne obavljaju aktivno poslove vještačenja ili ne vještače po nalozima pravosudnih tijela, stoga kriterij godina otkada je netko imenovan vještakom nije nužno relevantan."]
[633,"INES LOZIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Predlaže se u čl. 6.6.: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[634,"INES LOZIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","uz. čl. 6.5.:\nPredlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru (s tim da pored 5 godina mentori trebaju biti vještaci sa značajnim iskustvom u izradi vještačenja po nalogu pravosudnih tijela)"]
[635,"INES LOZIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Čl. 6.4. promijeniti na način da isti glasi: Strukovne udruge i komore dužne su imenovati mentore za stručnu obuku, iz reda stalnih sudskih vještaka koji imaju najmanje pet godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i najmanje 100 vještačenja provedenih po nalogu pravosudnih tijela"]
[636,"INES LOZIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz čl. uz čl. 6.4. :\npredlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. \nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu. U praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan."]
[637,"INES LOZIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz čl. 6.2.:\nPredlaže se brisati \"metodologijom izrade nalaza i mišljenja\". Naime, točno propisana metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom."]
[638,"KSENIJA TOMAŠ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz čl. 6.2.:\n brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znaju li državni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\n Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja.\nuz čl. 6.4. :\n predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. \nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu. \nU praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan.\nuz. čl. 6.5.:\n Predlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru \n Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva.\n\nuz čl. 6.6. :\n Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[639,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Čl. 6.2.:\n brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znaju li državni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\n Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja.\nČl. 6.4. :\n predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. \nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu. \nU praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan.\nČl. 6.5.:\n Predlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru \n Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva.\n\nČl. 6.6. :\n Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[640,"VLATKA BRATIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz čl. 6.2.:\n brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znaju li državni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\n Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja.\nuz čl. 6.4. :\n predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. \nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu. \nU praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan.\nuz. čl. 6.5.:\n Predlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru \n Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva.\n\nuz čl. 6.6. :\n Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[641,"DARKA CECIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja.\nPredlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. Ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru."]
[642,"INGRID SAVIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz čl. 6.2.:\n brisati koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Znaju li državni činovnici koji su radili na Pravilniku da metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\n Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja.\nuz čl. 6.4. :\n predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. \nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu. \nU praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan.\nuz. čl. 6.5.:\n Predlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru \n Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva.\n\nuz čl. 6.6. :\n Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[643,"NATALIJA JAMBREČIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","uz. čl. 6.5.:\n Predlaže se da ukoliko strukovna udruga ili komora nema mentora odgovarajuće struke koji ispunjava uvjete iz čl. 6.4. MPUiDT će se popisa mentora iz čl. 5.3. kandidata uputiti na stručnu obuku mentoru \n Ukoliko ne postoji strukovna udruga ili komora koja ima člana koji udovoljava uvjetima iz čl.6.4. tad se može odrediti mentor koji ima i manje od 5 godina iskustva i manje od 100 vještačenja po nalogu pravosudnih tijela ili stalni sudski vještak druge srodne struke koji ima više od 5 godina iskustva.\n\nuz čl. 6.6. :\n Potrebno je preciznije definirati, predlaže se: Imenovani mentori dužni su u roku od mjesec dana po završetku obuke izraditi i strukovnoj udruzi odnosno komori dostaviti izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata"]
[644,"NATALIJA JAMBREČIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Uz čl. 6.2.:\n brisati dio koji se odnosi na metodologiju izrade nalaza i mišljenja. Metodologija rada ne postoji i nju je nemoguće izraditi upravo zbog velike različitosti i složenosti vještačenja koja je različita s obzirom na zadatke suda ili stranke naručitelja vještačenja. Drugim riječima ne može se izraditi metodologija rada izrade nalaza i mišljenja osobito kod vještaka ekonomista. Vještak, mentor, može pokazati kandidatu način kako on radi vještačenja i o načelnoj strukturi izrade nalaza i mišljenja ali ne može ga upoznati s metodologijom.\n Smatram da je teorijska obuka kako je predviđena u ovom članku nepotrebna. Naime vještak mentor nije stručan da upoznaje kandidata s postupovnim propisima ZKP-a , ZPP-a , ZOUP-a i ZUS-a već bi to trebao biti dio provjere iz čl.4. Također, način, a ne metodologija, izrade pisanog nalaza i mišljenja je dio procesa izrade vještačenja te će kroz taj praktični dio kandidat biti upoznat s načinom izrade pisanog nalaza i mišljenja.\nuz čl. 6.4. :\n predlaže se da mentor može biti vještak s najmanje 5 godina iskustva u obavljanju poslova sudskog vještačenja i iskustvo u najmanje 100 vještačenja obavljenih po nalogu pravosudnog tijela. \nUkoliko je pravosudno tijelo dalo povjerenje nekom vještaku 100 puta time se potvrđuje da je riječ o osobi koja može i biti mentor i pomoći kandidatu.\nSamo vještaci koji rade vještačenja (i/ili procjene) po nalogu pravosudnih tijela (a ne po privatnim zahtjevima) mogu na odgovarajući način biti mentori kandidatu. \nU praksi ima dio vještaka koji su imenovani 5 godina i više ali koji ne žele raditi po nalogu pravosudnih tijela već provode isključivo privatno naručena vještačenja i procjene. Stoga sam kriterij godina otkako je netko imenovan za vještaka nije dostatan."]
[645,"BORIS BELUNJAK","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Članak 6. toč. 4. \"Mentor može biti osoba koja ima arhiviranih više od 100 vještačenja\" u e-komunikaciji, odnosno ili  koja je imenovana u više od 200 vještačenja u pravosudnim tijelima\"."]
[646,"JELENA ĆURLICA","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Izbaciti rok od mjesec dana."]
[647,"MLADEN OŽIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Izbaciti rok od mjesec dana. Tko će kontrolirati takve mjesečne izvještaje i koja je svrha toga?"]
[648,"MLADEN OŽIĆ","Program stručne obuke,\nČlanak 6.","Mjesec dana nije dovoljno za provedbu praktičnog dijela obuke. Očevide, rasprave i slične radnje određuju sudska tijela a ne zavise od vještaka mentora."]
[649,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Mišljenje o obavljenoj stručnoj obuci,\nČlanak 7. ","Predlažem0 da se točka Čl.6. izbaci iz čl. 6 i \"ukomponira u toč.1 čl.7 kako slijedi: Nakon što u roku od mjesec dana imenovani mentori izrade i strukovnoj udruzi, odnosno komori dostave izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata, strukovna udruga, odnosno komora u roku od 15 dana daje mišljenje o izvješću mentora u pisanom obliku o uspješnosti obavljene obuke te osposobljenosti kandidata za obavljanje poslova sudskog vještačenja iz određenog područja i dostavlja ga Ministarstvu. \nObrazloženje: Toč 1 čl. 7 je u koliziji sa toč 6.čl.6."]
[650,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","Mišljenje o obavljenoj stručnoj obuci,\nČlanak 7. ","U stavku 1. predlaže se brisati riječi \"i komora\".\n\nObrazloženje:\n\nHKIG smatra da je ovakvim načinom propisivanja poslova i djelokruga rada, odnosno nadležnosti strukovnih komora te poslova upravnog nadzora nad radom komora, prekršeno načelo  ustavnosti i zakonitosti iz članka 5. stavka 2. Ustava RH zbog prekoračenja ovlasti da se podzakonskim propisima uređuje rad, djelokrug rada komora i nadzor nad radom komora. \n\nZakono o sustavu državne uprave propisuje, da se javne ovlasti  mogu dodijeliti samo zakonom, što potvrđuje činjenica da je stručno usavršavanje za osobe koje obavljaju stručne poslove prostornog uređenja i gradnje propisano odredbom članka 23. stavak 1. podstavak 14. Zakona o komori arhitekata i komorama inženjera u prostornom uređenju i gradnji kao i člankom 58. Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje. \nPoslovi stručnog usavršavanja stručnih osoba u prostornom uređenju i gradnji detaljnije su razrađeni Pravilnikom o stručnom usavršavanju osoba koje obavljaju poslove prostornog uređenja i gradnje („Narodne novine“, br. 55/20) koji je na temelju izričitog ovlaštenja iz članka 58. stavak 4. Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje u granicama zakonom danih ovlasti donio ministar prostornog uređenja i gradnje.\nHKIG smatra da Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije ne može pravilnikom propisivati javne ovlasti komora niti pravilnikom može utvrđivati stvarnu nadležnost tih poslova kao što ne može pravilnikom ustanovljavati ni upravni nadzor nad provedbom javnih ovlasti, iz razloga što se pravilnikom tek detaljnije razrađuju pojedine odredbe zakona radi njihove primjene, a sve u skladu sa Zakonom o sustavu državne uprave. \nSlijedom toga, HKIG smatra da je suprotno načelu zakonitosti da se sustavna pitanja od važnosti za rad sudskih vještaka uređuju podzakonskim propisom, konkretnom pravilnikom, od strane tijela državne uprave koje prema Zakonu o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave u okviru svojih nadležnosti nema obavljanje poslova vezanih za rad strukovnih komora u području graditeljstva i prostornog uređenja, te navedeno predstavlja prekoračenje ovlasti."]
[651,"JASMINA FUKS","Mišljenje o obavljenoj stručnoj obuci,\nČlanak 7. ","Uz čl.8.st.2. \n- brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[652,"MARINO SORIĆ","Mišljenje o obavljenoj stručnoj obuci,\nČlanak 7. ","Koliko se često spominje riječ komora očito nadležni niti ne znaju značenje te riječi."]
[653,"RANKO GAVRILOVIĆ","Mišljenje o obavljenoj stručnoj obuci,\nČlanak 7. ","Predlažem da se  točka Čl.6. izbaci iz čl. 6 i \"ukomponira u toč.1 čl.7 kako slijedi: Nakon što u roku od mjesec dana imenovani mentori izrade i strukovnoj udruzi, odnosno komori dostave izvješće o provedenoj stručnoj obuci kandidata, strukovna udruga, odnosno komora u roku od 15 dana daje mišljenje o izvješću mentora u pisanom obliku o uspješnosti obavljene obuke te osposobljenosti kandidata za obavljanje poslova sudskog vještačenja iz određenog područja i dostavlja ga Ministarstvu.\nObrazloženje: Toč 1 čl. 7 je u koliziji sa toč 6.čl.6."]
[654,"MIRJANA KOS","Mišljenje o obavljenoj stručnoj obuci,\nČlanak 7. ","Mišljenje o obavljenoj stručnoj obuci mora sadržavati naziv suda i poslovni broj predmeta u kojima je kandidat sudjelovao u izradi mišljenja i nalaza, kao i ime i prezime stalnog sudskog vještaka kod kojeg je kandidat obavljao stručnu obuku"]
[655,"LEDA RUČEVIĆ","Mišljenje o obavljenoj stručnoj obuci,\nČlanak 7. ","St. 1. je nepotreban. S obzirom rješenje o imenovanju donosi Ministarstvo, mentor bi trebao dostaviti izvješće Ministarstvu, a koje bi između ostaloga sadržavalo mišljenje o uspješnosti obavljene obuke te osposobljenosti kandidata za obavljanje poslova sudskog vještačenja iz određenog područja."]
[656,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Mišljenje o obavljenoj stručnoj obuci,\nČlanak 7. ","St. 1. je nepotreban. S obzirom rješenje o imenovanju donosi Ministarstvo, mentor bi trebao dostaviti izvješće Ministarstvu, a koje bi između ostaloga sadržavalo mišljenje o uspješnosti obavljene obuke te osposobljenosti kandidata za obavljanje poslova sudskog vještačenja iz određenog područja.\n\nNaime, vještak mentor iz određenog područja je taj koji provodi obuku, prema tome on je taj koji može dati mišljenja, a na temelju kojeg će Ministarstvo, uz utvrđivanje svih ostalih potrebnih uvjeta donijeti rješenje.\n\nNije jasno čemu mišljenje mentora pa na temelju njegovog mišljenje Udruge. Previše različitih mišljenja bez nekog smisla i logike, a ne zaboravimo traži se i prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda, što je jasno i itekako ima smisla."]
[657,"JASMINA HUDOLETNJAK","Mišljenje o obavljenoj stručnoj obuci,\nČlanak 7. ","St. 1. je nepotreban. Naime, vještak mentor iz određenog područja je taj koji temeljem propisanih kriterija ima ovlast provoditi obuku, prema tome on je taj koji daje mišljene a na temelju kojeg će Ministarstvo, uz utvrđivanje svih ostalih potrebnih uvjeta donijeti rješenje.S obzirom rješenje o imenovanju donosi Ministarstvo, mentor bi trebao dostaviti izvješće Ministarstvu, a koje bi između ostaloga sadržavalo mišljenje o uspješnosti obavljene obuke te osposobljenosti kandidata za obavljanje poslova sudskog vještačenja iz određenog područja. Postupka davanja mišljenja putem udruge je suvišan."]
[658,"ANA DŽAPO","Mišljenje o obavljenoj stručnoj obuci,\nČlanak 7. ","St. 1. je nepotreban. S obzirom rješenje o imenovanju donosi Ministarstvo, mentor bi trebao dostaviti izvješće Ministarstvu, a koje bi između ostaloga sadržavalo mišljenje o uspješnosti obavljene obuke te osposobljenosti kandidata za obavljanje poslova sudskog vještačenja iz određenog područja.\n\nNaime, vještak mentor iz određenog područja je taj koji provodi obuku, prema tome on je taj koji može dati mišljenja, a na temelju kojeg će Ministarstvo, uz utvrđivanje svih ostalih potrebnih uvjeta donijeti rješenje. \n\nNije jasno čemu mišljenje mentora pa na temelju njegovog mišljenje Udruge. Previše različitih mišljenja bez nekog smisla i logike, a ne zaboravimo traži se i prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda, što je jasno i itekako ima smisla."]
[659,"DANICA SMOJVER","Mišljenje o obavljenoj stručnoj obuci,\nČlanak 7. ","Mišljenje o obavljenoj stručnoj obuci mora sadržavati naziv suda i poslovni broj predmeta u kojima je kandidat sudjelovao u izradi mišljenja i nalaza, kao i ime i prezime stalnog sudskog vještaka kod kojeg je kandidat obavljao stručnu obuku."]
[660,"PETAR ŠKAVIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Uz čl.8.st.2.\n- brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora\nnad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje\n\"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[661,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Članak 8. Stavak (2) brisati jer nije realno za očekivati da ministarsvo raspolaže kvalificiranim ljudskim resursima koji bi mogli kvalitetno i učinkovito obavljanjati nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka. Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj stručnoj obuci stalnih sudskih vještaka u strukovnim udrugama i komorama."]
[662,"FRANJO AMBROŠ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Napomena: Ministarstvo kontrolira/nadzire  pisanu dokumentaciju o obuci koju je sačinio mentor tijekom obuke ili završnog izvješća."]
[663,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Nije dovoljno jasno na koji će način MPUiDT obavljati nadzor nad provedbom stručne obuke za 50 struka i 140 specijalnosti ?"]
[664,"MELITA BESTVINA","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Nije dovoljno jasno na koji će način MPUiDT obavljati nadzor nad provedbom stručne obuke za 50 struka i 140 specijalnosti ?"]
[665,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Godišnji raspored održavanja stručne obuke nema smisla jer se mentori često angažiraju ad-hoc, nakon zaprimljenog zahtjeva Ministarstva za obavljanje stručne obuke kandidata.. \nDa li se ovo može shvaćati da se ne može napraviti obuka ukoliko nije planirana u godišnjem planu obučavanja?"]
[666,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Predlažem brisanja st. 2 iz čl. 8. \nObrazloženje: Mišljenja sam da ne postoje eksperti u Ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke sudskih vještaka, a pogotovo različitih struka kao i, na toj osnovi davanja \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se samo podnosi izvješće o provedenoj obuci, koja je obavezna kako bi nekoga imenovalo stalnim sudskim vještakom"]
[667,"ROBERT SPUDIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Uz čl.8.st.2. \n- brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[668,"DANIJELA HUBLIN","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Uz čl.8.st.2. \n- brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[669,"DARIO JANKOVIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Članak 8. st. 2. brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[670,"IVAN BULJAN","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","mislim kako bi bilo bolje ne prebacivati nadzor na ministarstvo s obzirom će teško imati znanja i iskustva baš za sva polja vještačenja."]
[671,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","U stavku 1. predlaže se brisati riječi \"i komore\"\n\nObrazloženje:\n\nHKIG smatra da je ovakvim načinom propisivanja poslova i djelokruga rada, odnosno nadležnosti strukovnih komora te poslova upravnog nadzora nad radom komora, prekršeno načelo  ustavnosti i zakonitosti iz članka 5. stavka 2. Ustava RH zbog prekoračenja ovlasti da se podzakonskim propisima uređuje rad, djelokrug rada komora i nadzor nad radom komora. \n\nZakon o sustavu državne uprave propisuje, da se javne ovlasti  mogu dodijeliti samo zakonom, što potvrđuje činjenica da je stručno usavršavanje za osobe koje obavljaju stručne poslove prostornog uređenja i gradnje propisano odredbom članka 23. stavak 1. podstavak 14. Zakona o komori arhitekata i komorama inženjera u prostornom uređenju i gradnji kao i člankom 58. Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje. \nPoslovi stručnog usavršavanja stručnih osoba u prostornom uređenju i gradnji detaljnije su razrađeni Pravilnikom o stručnom usavršavanju osoba koje obavljaju poslove prostornog uređenja i gradnje („Narodne novine“, br. 55/20) koji je na temelju izričitog ovlaštenja iz članka 58. stavak 4. Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje u granicama zakonom danih ovlasti donio ministar prostornog uređenja i gradnje.\nHKIG smatra da Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije ne može pravilnikom propisivati javne ovlasti komora niti pravilnikom može utvrđivati stvarnu nadležnost tih poslova kao što ne može pravilnikom ustanovljavati ni upravni nadzor nad provedbom javnih ovlasti, iz razloga što se pravilnikom tek detaljnije razrađuju pojedine odredbe zakona radi njihove primjene, a sve u skladu sa Zakonom o sustavu državne uprave. \nSlijedom toga, HKIG smatra da je suprotno načelu zakonitosti da se sustavna pitanja od važnosti za rad sudskih vještaka uređuju podzakonskim propisom, konkretnom pravilnikom, od strane tijela državne uprave koje prema Zakonu o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave u okviru svojih nadležnosti nema obavljanje poslova vezanih za rad strukovnih komora u području graditeljstva i prostornog uređenja, te navedeno predstavlja prekoračenje ovlasti."]
[672,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Nejasno je na koji način Ministarstvo provodi nadzor nad provođenjem stručne obuke, odnosno koje osobe bi mogle mogle u Ministarstvu raditi nadzor nad kvalitetom stručne obuke za brojne struke."]
[673,"DANIJELA PODBOJEC","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Ne postoje eksperti u Ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[674,"MAJA KOSTIJAL","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Misljenja sam da Ministarstvo ne raspolaze sa kadrovima koji ce nadzirati provođenje stručne obuke stalnih sudskih vjestaka bilo kojeg područja. Ako grijesim,  onda Ministarstvo moze obavljati i edukacije, pa to ne moraju radisi strukovne udruge. Dakle, misljenja sam da u potpunosti treba brisati st.2. članka 8."]
[675,"MARINO SORIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Nadzor obavlja ministarstvo ??? ..... bilo bi korektno da ministarstvo kaže s kojim zaposlenim kadrom će obavljati nadzor."]
[676,"MAIDA MUSTAĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Kako točno Ministarstvo misli provoditi nadzor nad svim raznovrsnim područjima vještačenja?"]
[677,"SNJEŽANA ASIĆ RAOS","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Kako točno Ministarstvo misli provoditi nadzor nad svim raznovrsnim područjima vještačenja? U Ministarstvu ne postoje eksperti za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka."]
[678,"RANKO GAVRILOVIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Predlažem brisanja st. 2 iz čl. 8. ž\nObrazloženje: Mišljenja sam da ne postoje eksperti u Ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke sudskih vještaka, a pogotovo različitih struka kao i, na toj osnovi davanja \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se samo podnosi izvješće o provedenoj obuci, koja je obavezna kako bi nekoga imenovalo stalnim sudskim vještakom."]
[679,"DANICA SMOJVER","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Uz čl.8.st.2. brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[680,"MIRJANA KOS","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Uz čl.8.st.2. \n- brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[681,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","pod nadzorom nad provođenjem stručne obuke - stavak 2. se treba definirati kakav nadzor. Formalni nadzor o ispunjenju uvjeta da bi se imenovalo sudskog vještaka (npr. provjera broja predmeta, vrste predmeta, kod određenog suda/pravosudnog tijela koje je bilo predmetom vjetačenja prilikom obuke)"]
[682,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Godišnje stručne obuke ne postoje. Postoji angažman vještaka mentora kad se ukaže potreba za mentoriranjem kandidata"]
[683,"SENKA ĐINĐIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Uz čl.8.st.2. \n- brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[684,"JASMINKA PJEVIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Kako točno Ministarstvo misli provoditi nadzor nad svim raznovrsnim područjima vještačenja? U Ministarstvu ne postoje eksperti za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka. Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci"]
[685,"JASMINKA PJEVIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Ovaj članak je nepotreban.\n\nPonovni se ističe, prilikom razmatranja rješenja za provedbu čl. 127. st. 7. Zakona o sudovima nije se vodilo računa o tome kako se Zakonom o sudovima pa tako ni Pravilnikom ne uređuje članstvo u udrugama. Prema tome, nije jasno, odnosno nelogično je upućivane kandidata za stalne sudske vještake na stručnu obuku u udruge (koje udruge, za koja područja vještačenja… ???). Također, je li se Pravilnikom može dati takva javna ovlast?"]
[686,"LEDA RUČEVIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Godišnji raspored održavanja stručne obuke nema smisla jer se mentori angažiraju ad-hoc, nakon zaprimljenog zahtjeva Ministarstva za obavljanje stručne obuke kandidata."]
[687,"LEDA RUČEVIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Kako točno Ministarstvo misli provoditi nadzor nad svim raznovrsnim područjima vještačenja? U Ministarstvu ne postoje eksperti za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka. Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[688,"VATROSLAV ZOVKO","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Postavlja se pitanje svrhovitosti ovog članka jer djelatnici Ministarstva nemaju stručna znanja iz raznorodnih područja vještačenja (npr. medicina, umjetnine, vozila, građevine...). Zato postoje strukovne udruge i druge nadležne institucije"]
[689,"JASMINA HUDOLETNJAK","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Nije jasno tko točno i  na koji način od strane Ministarstva provodi nadzor nad provođenjem stručne obuke, odnosno koje osobe bi mogle u Ministarstvu raditi nadzor nad kvalitetom stručne obuke za brojne struke, stoga se predlaže brisanje čl. 8. st. 2."]
[690,"ANA DŽAPO","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Ovaj članak je nepotreban.\n\nPonovni se ističe, prilikom razmatranja rješenja za provedbu čl. 127. st. 7. Zakona o sudovima nije se vodilo računa o tome kako se Zakonom o sudovima pa tako ni Pravilnikom ne uređuje članstvo u udrugama. Prema tome, nije jasno, odnosno nelogično je upućivane kandidata za stalne sudske vještake na stručnu obuku u udruge (koje udruge, za koja područja vještačenja… ???). Također, je li se Pravilnikom može dati takva javna ovlast?"]
[691,"KATIJA MARČE","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Uz čl.8.st.2. \n- brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[692,"KRISTINA KONTREC","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Nejasno je na koji način Ministarstvo provodi nadzor nad provođenjem stručne obuke, odnosno koje osobe bi mogle u Ministarstvu raditi nadzor nad kvalitetom stručne obuke za brojne struke, stoga se predlaže brisanje čl. 8. st. 2."]
[693,"LJUBICA MILOŠ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","čl.8.st.2. \n- brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[694,"PETAR ERAKOVIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Godišnji raspored održavanja stručne obuke nema smisla jer se mentori angažiraju ad-hoc, nakon zaprimljenog zahtjeva Ministarstva za obavljanje stručne obuke kandidata."]
[695,"PETAR ERAKOVIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Nije jasna odredba članka 8. stavka 2. prijedloga Pravilnika; naime, Ministarastvo nema zaposlene stručne ljude koji bi mogli obavljati kontrolu provođenja obuke; ako se odredbom mislilo na admoinistrativno / postupovnu kontrolu procesa provođenja stručne obuke, onda to tako treba i navesti."]
[696,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Godišnji raspored održavanja stručne obuke nema smisla jer se mentori angažiraju ad-hoc, nakon zaprimljenog zahtjeva Ministarstva za obavljanje stručne obuke kandidata."]
[697,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Nije jasna odredba članka 8. stavka 2. prijedloga Pravilnika; naime, Ministarstvo nema zaposlene stručne ljude koji bi mogli obavljati kontrolu provođenja obuke; ako se odredbom mislilo na administrativno / postupovnu kontrolu procesa provođenja stručne obuke, onda to tako treba i navesti."]
[698,"ALEKSANDER VRANKO","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","U čl.8.st.2. brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\""]
[699,"ZRINKO RUČEVIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Nije jasna odredba članka 8. stavka 2. prijedloga Pravilnika; naime, Ministarastvo nema zaposlene stručne ljude koji bi mogli obavljati kontrolu provođenja obuke; ako se odredbom mislilo na admoinistrativno / postupovnu kontrolu procesa provođenja stručne obuke, onda to tako treba i navesti."]
[700,"ZRINKO RUČEVIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Godišnji raspored održavanja stručne obuke nema smisla jer se mentori angažiraju ad-hoc, nakon zaprimljenog zahtjeva Ministarstva za obavljanje stručne obuke kandidata."]
[701,"VIŠNJA PERAJICA","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Članak 8. stavak (1)\nStrukovne udruge i komore dužne su Ministarstvu dostaviti izvještaj o provedenoj obuci i godišnji raspored,\nšto je dovoljno za transparentnost i nadzor.\n\nČlanak 8. stavak (2)\nPredloženi nadzor Ministarstva nad provođenjem obuke trebao bi se brisati, jer Ministarstvo ne posjeduje\nstručne eksperte iz svih struka potrebne za ocjenu kvalitete obuke ili davanje prolaznih ocjena kandidatima.\nUmjesto toga, dovoljno je da Ministarstvu bude dostavljen izvještaj o provedenoj obuci,\na strukovne udruge i komore same osiguravaju stručnu kvalitetu i evaluaciju.\n\nOpći komentar\nOvakvo rješenje smanjuje rizik od proizvoljne ocjene, nepraktičnih nadzora i omogućuje strukovnu \nsamoregulaciju u provedbi obuke, pri čemu se i dalje održava transparentnost prema Ministarstvu."]
[702,"DANICA SMOJVER","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Članak 8.st.2. - brisati jer ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka"]
[703,"IRENA ŽUNTAR","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Uz čl.8.st.2. \n- brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[704,"MARKO DVORSKI","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Nejasno je na koji način Ministarstvo provodi nadzor nad provođenjem stručne obuke, odnosno koje osobe bi mogle mogle u Ministarstvu raditi nadzor nad kvalitetom stručne obuke za brojne struke."]
[705,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Brisati čl.8.st.2. iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[706,"ALEKSANDRA VIO","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Uz čl.8.st.2.\n- brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[707,"DUŠKA TARBUK","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Predlaže se brisanje čl. 8. st. 2. jer Ministarstvo ne raspolaže stručnjacima koji bi mogli nadzirati provedbu obuke stalnih sudskih vještaka različitih struka."]
[708,"IŠTVAN KEREKEŠ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","čl.8.st.2.\n- brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[709,"INES LOZIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Nejasno je na koji način Ministarstvo provodi nadzor nad provođenjem stručne obuke, odnosno koje osobe bi mogle mogle u Ministarstvu raditi nadzor nad kvalitetom stručne obuke za brojne struke."]
[710,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Predlaže se brisanje čl. 8. st. 2.  jer Ministarstvo ne raspolaže stručnjacima koji bi mogli nadzirati provedbu obuke stalnih sudskih vještaka različitih struka."]
[711,"KSENIJA TOMAŠ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[712,"ANISIJA BEŠLIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","čl.8.st.2. \n- brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[713,"VLATKA BRATIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","U čl.8. bristai st. 2. iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[714,"DARKA CECIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Stavak 2. brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\"."]
[715,"MAJA KOSTIJAL","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Mišljenja sam da ministarstvo ne raspolaže sa ekspertima koji bi provodili nadzor nad obukom stalnih sudskih vještaka različitih struka. Stoga sam stava da se st 2. čl.8 treba brisati."]
[716,"INGRID SAVIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Uz čl.8.st.2. \n- brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[717,"NATALIJA JAMBREČIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","Uz čl.8.st.2. \n- brisati iz razloga što ne postoje eksperti u ministarstvu za obavljanje nadzora nad provođenjem obuke stalnih sudskih vještaka raznih struka kao i davanje \"prolazne ocjene\". Ministarstvu se podnosi izvještaj o provedenoj obuci."]
[718,"RODOLJUB PRPIĆ","Nadzor nad provođenjem stručne obuke ,\nČlanak 8. ","st 2 nadzor provođenja stručne obuke obavlja Ministarstvo, koje Ministarstvo jer su vještaci heterogena skupina i koji to nadzor provodi Ministarstvo kada se radi o raznim strukama vještaka"]
[719,"MARKO DVORSKI","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDokaz o osiguranju od odgovornosti ","Ako vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)\nU slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[720,"VJEKO DIZDAR","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDokaz o osiguranju od odgovornosti ","Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)\nU slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[721,"INES LOZIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDokaz o osiguranju od odgovornosti ","Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)\nU slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[722,"PETAR ŠKAVIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","uz čl. 9. :\n-Ako vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom\nsklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom\ngodišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome\nobavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju\npodatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)\n-U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i\nsmanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja\niste, te po obnavljaju"]
[723,"JERONIM PANDURIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Trenutno propisana obveza police osiguranja ne definira jasno što je točno osigurani slučaj. U praksi postoje dvije nelogičnosti:\n1. Ako je greška nenamjerna → vještačenje se može ponoviti, pa nema osnove za isplatu osiguranja.\n2. Ako je greška namjerna → sama namjera isključuje mogućnost isplate iz police.\nTo postavlja pitanje: što se zapravo osigurava?\nStručnjaci iz osiguravajuće industrije navode da u ovom obliku polica praktički nema smislen osigurani rizik.\nPrijedlog:\n• provjeriti postoji li uopće povijest isplata,\n• jasno definirati osigurani rizik,\n• propisati standardizirani model police,\nOvo bi racionaliziralo sustav i jasno definiralo svrhu police osiguranja."]
[724,"JURE GRANIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Dodati:\nUkoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje, a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT."]
[725,"KSENIJA TOMAŠ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[726,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Dodati uz čl.9: Kod slučajeva višegodišnje sklopljenih polica osiguranja, trajanje istih je do isteka police, odnosno nova polica se dostavlja 8 dana prije isteka ugovorne police osiguranja i za fizičku i za pravnu osobu."]
[727,"MELITA BESTVINA","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Dodati uz čl.9: Kod slučajeva višegodišnje sklopljenih polica osiguranja, trajanje istih je do isteka police, odnosno nova polica se dostavlja 8 dana prije isteka ugovorne police osiguranja i za fizičku i za pravnu osobu."]
[728,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Nadopuniti toč. 1 nakon riječi: isteka važeće police osiguranja sa slijedećim tekstom:\" osim ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja koju dostavlja Ministarstvu prilikom sklapanja iste\". Obrazloženje: ne vidim svrhu svake godine dostavljati istu policu koja traje do opoziva jednom godišnje. Eventualno propisati da vještak obavještava Ministarstvo samo u slučaju raskida,    U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[729,"ROBERT SPUDIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","uz čl. 9. :\n Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)\n U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po"]
[730,"DANIJELA HUBLIN","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. "," Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)\n U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[731,"DARIO JANKOVIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Višegodišnja policu osiguranja dostavlja se prilikom sklapanja tako da nema svrhe da se  postavlja obveza da se svake godine do isteka razdoblja dostavlja jedna te ista polica. Ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT  jer u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak"]
[732,"KRISTINA KRPINA","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Članak 9 ne propisuje rokove dostave Police osiguranja za specijalizirane ustanove, državna tijela i pravne osobe (koji ne prolaze stručnu obuku kao fizičke osobe), pa se predlaže dopuna:\nDokaz o sklopljenom ugovoru o osiguranju od odgovornosti (polica osiguranja) za obavljanje poslova sudskog vještačenja fizičke osobe dostavljaju se Ministarstvu nakon obavljanja stručne obuke, a specijalizirane ustanove, državna tijela i pravne osobe kod podnošenja Zahtjeva iz članka 3., te svake sljedeće godine najkasnije osam dana prije isteka važeće police osiguranja."]
[733,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","- Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT"]
[734,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","\"Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)\nU slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju\""]
[735,"ANTE SMODLAKA","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Uvođenje police osiguranja kao uvjeta za obavljanje poslova vještačenja opravdano je, ali propisana svota i obveza godišnje dostave nove police stvaraju nepotrebno administrativno i financijsko opterećenje.\nPredlaže se dopuniti članak tako da se prihvaća višegodišnja polica te da se potvrda o njezinoj valjanosti dostavlja samo po isteku ugovora, ne svake godine. Također, visina osiguranja mora biti razmjerna području vještačenja i realnim rizicima."]
[736,"JASMINA FUKS","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","uz čl. 9. :\n Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja i u tom slučaju do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo je dužno o tome obavijestiti MPUiDT\n U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom višegodišnje police osiguranja u trenutku sklapanja iste, i bez obveze dostave svaku godinu"]
[737,"MAIDA MUSTAĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Ne vidim svrhu svake godine dostavljati istu policu koja traje do opoziva jednom godišnje. Eventualno propisati da vještak obavještava Ministarstvo samo u slučaju raskida, iako će, u takvom slučaju samo osiguravajuće društvo o tome obavijestiti MPUiDT"]
[738,"RANKO GAVRILOVIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Nadopuniti toč. 1  nakon riječi: isteka važeće police osiguranja sa slijedećim tekstom:\" osim ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja koju dostavlja Ministarstvu prilikom sklapanja iste\". \nObrazloženje: ne vidim svrhu svake godine dostavljati istu policu  koja traje do opoziva jednom godišnje. Eventualno propisati da vještak obavještava Ministarstvo samo u slučaju raskida, iako će,  u takvom slučaju  samo osiguravajuće društvo  o tome obavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)\nU slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[739,"DANICA SMOJVER","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[740,"MIRJANA KOS","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","U današnje doba digitalizacije ovakva odredba nema smisla. Prilikom registracije vozila i otvaranja police osiguranja, osiguravajuće kuće imaju automatski uvid u police osiguranja.  Ministarstvo može postupati po istom principu te ima direktan uvid u police osiguranja stalnih sudskih vještaka"]
[741,"MIRJANA KOS","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Obzirom da postoje višegodišnje police osiguranja predlaže se brisanje \"svake sljedeće godine\""]
[742,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Ministarstvo može kao i sudovi kada se radi registracija tvrtke povući iz sustava podatke o sudskim vještacima pa tako i police osiguranja obzirom da je sve zavedeno pod OIB-om"]
[743,"SENKA ĐINĐIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","uz čl. 9. :\n Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)\n U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[744,"LEDA RUČEVIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","U ovom je članku nužno predvidjeti mogućnost sklapanja višegodišnjih polica osiguranja, što je čest slučaj u praksi."]
[745,"LUCIJA IVANČIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Predlaže se brisanje dijela čl. 9. \"svake sljedeće godine\" budući da postoje višegodišnje police osiguranja."]
[746,"VATROSLAV ZOVKO","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","U današnje doba digitalizacije ovakva odredba je besmislena. Prilikom registracije vozila stanice za tehnički pregled automatski imaju uvid u police osiguranja. Ne postoji prepreka za Ministarstvo radi po istom principu te ima direktan uvid u police osiguranja stalnih sudskih vještaka."]
[747,"SILVIJA HITI","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Obzirom da postoje višegodišnje police osiguranja predlaže se brisanje \"svake sljedeće godine\""]
[748,"KATIJA MARČE","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","uz čl. 9. :\n Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)\n U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[749,"KRISTINA KONTREC","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","S obzirom da postoje višegodišnje police osiguranja, predlaže se brisanje \"svake sljedeće godine\"."]
[750,"LJUBICA MILOŠ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. "," U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[751,"LJUBICA MILOŠ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","uz čl. 9. :\n Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)"]
[752,"PETAR ERAKOVIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","S obzirom na mogućnost sklapanja višegodišnjih polica osiguranja,  potrebno je izbaciti riječi \"svake sljedeće godine\"."]
[753,"INOSLAV NIKOLIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","uz čl. 9. :\n Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)\n U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[754,"ZRINKO RUČEVIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","U ovom je članku nužno predvidjeti mogućnost sklapanja višegodišnjih polica osiguranja, što je čest slučaj u praksi. Za to bi bilo potrebno izbaciti riječi \"svake sljedeće godine\"."]
[755,"VIŠNJA PERAJICA","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Članak 9.\n\nObaveza dostavljanja dokaza o sklopljenom ugovoru o osiguranju od odgovornosti opravdana je radi\nzaštite interesa stranaka i pravne sigurnosti. \n\nMeđutim, ukoliko vještak posjeduje višegodišnju policu osiguranja, dovoljno je da je dostavi prilikom sklapanja,\na nije nužno da je dostavlja svake godine do isteka police.\n\nU slučaju raskida police, osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT, što dodatno smanjuje potrebu \nza godišnjim dostavljanjem i omogućuje praktičnu kontrolu.\n\nPrednosti ovakvog pristupa:\n\nracionalizira administrativne postupke,\n\nsmanjuje nepotrebno opterećenje vještaka i Ministarstva,\n\nkoristi postojeći sustav izvještavanja osiguravajućih društava,\n\nosigurava pravnu sigurnost i nadzor bez dupliciranja obaveza.\n\nPrijedlog:\n\nJasno naznačiti u Pravilniku da višegodišnja polica osiguranja oslobađa vještaka obaveze godišnjeg\ndostavljanja do isteka police, uz automatsko obavještavanje Ministarstva od strane osiguravatelja u slučaju raskida."]
[756,"DANICA SMOJVER","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Kod slučaja višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[757,"IRENA ŽUNTAR","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","uz čl. 9. :\n- Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)\n- U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[758,"JOZO ŠITUM","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","uz čl. 9. :\n Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)\n U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[759,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Predlaže se brisanje \"svake sljedeće godine\" budući da postoje višegodišnje police osiguranja."]
[760,"INES LOZIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","- Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT"]
[761,"KSENIJA TOMAŠ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)"]
[762,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","čl. 9. :\n Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine ta podatak dostavlja sam vještak.\n U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[763,"ANISIJA BEŠLIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","čl. 9. :\n Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine taj podatak dostavlja sam vještak.\n U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te je dovoljno MPUiDT dostaviti dokaz o uplati za narednu osigurateljnu godinu."]
[764,"VLATKA BRATIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. "," Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)\n U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[765,"DARKA CECIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Zbog racionalizacije administrativnih troškova vještaka i Ministarstva predlaže se da se u slučajevima kada je ugovor o osiguranju sklopljen na neodređeno vrijeme ukine obveza godišnjeg dostavljanja police od strane vještaka."]
[766,"MAJA KOSTIJAL","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Police osiguranja vještaka su uglavnom višegodišnje, a svi smo mi i tako u ministarstvo dostavili iste, stoga predlažem da se ista polica ne dostavlja svake godine, nego eventualno potvrda uplate ili da po raskidu police osiguravajuće društvo dostavi ministrastvu obavijest o prekidu police."]
[767,"INGRID SAVIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","uz čl. 9. :\n Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)\n U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[768,"NATALIJA JAMBREČIĆ","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","uz čl. 9. :\n Ukoliko vještak ima višegodišnju policu osiguranja dostavlja je prilikom sklapanja te do isteka razdoblja nema obvezu dostavljati policu jednom godišnje a ukoliko se polica raskine osiguravajuće društvo će o tome obavijestiti MPUiDT (u praksi i sada osiguravajuća društva dostavljaju podatke pored podataka koje dostavlja i sam vještak)\n U slučaju višegodišnje police osiguranja racionalizira se postupanje i smanjuje administriranje dostavom police osiguranja u trenutku sklapanja iste, te po obnavljaju"]
[769,"ANTE BEUS","Dokaz o osiguranju od odgovornosti ,\nČlanak 9. ","Predlaže se da se u slučajevima kada je ugovor o osiguranju sklopljen na neodređeno vrijeme, tj. do otkaza, ukine obveza godišnjeg dostavljanja police od strane vještaka.\n\nUmjesto toga, osiguravatelj bi bio obvezan dostaviti dokaz o postojanju važećeg osiguranja samo u slučaju otkaza police, odnosno prestanka važenja ugovora o osiguranju.\n\nObrazloženje:\nS obzirom da polica osiguranja sklopljena do otkaza vrijedi kontinuirano do trenutka raskida, godišnje dostavljanje istog dokumenta predstavlja administrativno opterećenje bez stvarne svrhe. Uvođenjem obveze osiguravatelja da obavijesti nadležno tijelo samo u slučaju otkaza osigurava se jednaka razina nadzora, uz racionalizaciju postupka i smanjenje birokratskih troškova."]
[770,"JURICA DOBRINIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPrethodno mišljenje predsjednika županijskog suda","Mišljenje županijskog suda treba biti obvezujuće"]
[771,"DRAŽEN ŠPOLJARIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPrethodno mišljenje predsjednika županijskog suda","mišljenje nadležnog suda treba biti obvezujuće"]
[772,"MARKO DVORSKI","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPrethodno mišljenje predsjednika županijskog suda","Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT"]
[773,"INES LOZIĆ","II. POSTUPAK IMENOVANJA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPrethodno mišljenje predsjednika županijskog suda","Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla"]
[774,"PETAR ŠKAVIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","uz čl. 10. :\n-Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u\nsuprotnom predloženo nema smisla\n-Predlaže se dodati stavak 2. – prilikom odluke o privremenoj zabrani\nobavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje\nnadležnog županijskog suda"]
[775,"DRAŽANA GRGA","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Dodati uz čl.10 stavak:\n\n(2) Mišljenje predsjednika nadležnog županijskog suda iz st 1 ovog članka je\nobvezujuće za Ministarstvo (u protivnom je to samo deklaratorna odredba).\nSudovi imaju evidencije o sudskim vještacima koji su proteklih 28 godina radili nalaze\ni mišljenja, pa im to daje pravo da se očituju."]
[776,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla."]
[777,"JURE GRANIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla\nPredlaže se dodati stavak 2. – prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda"]
[778,"KSENIJA TOMAŠ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Predlaže se dodati stavak 2. – prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda"]
[779,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Dodati uz čl.10 stavak:\n(2) Mišljenje predsjednika nadležnog županijskog suda iz st 1 ovog članka je obvezujuće za Ministarstvo (u protivnom je to samo deklaratorna odredba).\nSudovi imaju evidencije o sudskim vještacima koji su proteklih 28 godina radili nalaze i mišljenja, pa im to daje pravo da se očituju."]
[780,"MELITA BESTVINA","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Dodati uz čl.10 stavak:\n(2) Mišljenje predsjednika nadležnog županijskog suda iz st 1 ovog članka je obvezujuće za Ministarstvo (u protivnom je to samo deklaratorna odredba).\nSudovi imaju evidencije o sudskim vještacima koji su proteklih 28 godina radili nalaze i mišljenja, pa im to daje pravo da se očituju."]
[781,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla Predlaže se dodati stavak 2. – prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda."]
[782,"ROBERT SPUDIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","uz čl. 10. :\n Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla\n Predlaže se dodati stavak 2. – prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda"]
[783,"DANIJELA HUBLIN","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla. Predlaže se dodati stavak 2. – prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda"]
[784,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Predlaže se dodati da je mišljenje županijskog suda obvezujuće. Također se predlaže dodati stavak 2. – Prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda"]
[785,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla"]
[786,"KRAMARIĆ MARINKO","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Smatram da mišljenje predsjednika Županijskog suda nema nikakve veze s procjenom načina na koji će budući sudski vještaci obavljati svoj posao, ali bi vrlo lako mogla postati \"politička vrata\" za ulazak u struku. Smatram da taj članak 10. apsolutno treba izbaciti."]
[787,"DRAGAN BRTAN","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Prethodno mišljenje predsjednika nadležnog županijskog suda mora biti obvezujuće za ministarstvo odnosno ministra"]
[788,"JASMINA FUKS","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","uz čl. 10. :\n Mišljenje nadležnog županijskog suda je obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla\n Dodati stavak 2. – prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda"]
[789,"DARKO SMODLAKA","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Predlaže se ukidanje Članka 10., obzirom da mišljenje predsjednika suda ne pridonosi stvarnoj procjeni stručnosti, kompetentnosti ili etičnosti rada vještaka, već stvara dodatno administrativno opterećenje i mogućnost subjektivnog utjecaja. Uloga predsjednika nadležnog županijskog suda u ovom dijelu pokazuje se suvišnom i bez praktične vrijednosti."]
[790,"ANTONIJA EREIZ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Predlaže se dodavanje odredbe prema kojoj bi mišljenje županijskog suda bilo obvezujuće. Također, predlaže se uvođenje novog stavka 2., koji bi propisao da se prilikom odlučivanja o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja mora pribaviti obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda."]
[791,"RANKO GAVRILOVIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla\nPredlaže se dodati stavak 2. – prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda"]
[792,"DANICA SMOJVER","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Kao prijedlog dodati stavak 2. – prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda"]
[793,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","nije jasno kakvo mišljenje suda obzirom da kandidat za vještaka podnosi prijavu ministarstvu koje obavještava kandidata ispunjava li formalne uvjete za daljnji postupak, potom kandidat polaže provjeru znanja iz članka 4. stavka 1. pred povjerenstvom sačinjenim od zaposlenika ministarstva članak 4. stavak 4. , isto to ministarstvo dalje upućuje na stručnu obuku kandidata u strukovne udruge/komore, koje po završenoj stručnoj obuci obavještavaju ministarstvo. Sud u ovom dijelu uopće ne sudjeluje pa nije jasno kakvo mišljenje o kadidatu/vještaku bi mogao dati."]
[794,"MIRJANA KOS","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Predlaže se dodati čl. 10. st. 2. ''U postupcima u kojima se odlučuje o privremenoj zabrani i razrješenju stalnih sudskih vještaka pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda.'' Na ovaj način se osigurava objektivnost i nepristranost odluka i zaštita prava vještaka, smanjuje rizik od proizvoljnih ili neutemeljenih odluka, ne samo prilikom imenovanja nego i kod privremene zabrane i razrješenja. Ovo tim više jer prijedlogom pravilnika nije predviđena niti žalba na rješenje o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja i razrješenju stalnih sudskih vještaka (čl. 11.) ."]
[795,"MIRJANA KOS","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10."," Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla\n"]
[796,"SENKA ĐINĐIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","uz čl. 10. :\n Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla\n Predlaže se dodati stavak 2. – prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda"]
[797,"LUCIJA IVANČIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Predlaže se: prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda"]
[798,"ZRINKO RUČEVIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","U predloženom članku obuhvaćen je samo postupak imenovanja vještaka.\nPredlaže se dodati čl. 10. st. 2. U postupcima u kojima se odlučuje o privremenoj zabrani i razrješenju stalnih sudskih vještaka pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda.\n\nNa ovaj način se osigurava objektivnost i nepristranost odluka i zaštita prava vještaka, smanjuje rizik od proizvoljnih ili neutemeljenih odluka, ne samo prilikom imenovanja nego i kod privremene zabrane i razrješenja. Ovo tim više jer prijedlogom pravilnika nije predviđena niti žalba na rješenje o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja i razrješenju stalnih sudskih vještaka (čl. 11.) ."]
[799,"LEDA RUČEVIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za Ministarstvo jer u suprotnom predloženo nema smisla."]
[800,"VATROSLAV ZOVKO","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Kako je sada sve centralizirano u Ministarstvu ovaj članak je nepotreban. Brisati"]
[801,"JASMINA HUDOLETNJAK","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Čl.10 cijeli brisati, jer mišljenje o kandidatu za vještaka može dati samo mentor koji je proveo obuku. Potrebno je propisati rokove za donošenje odluke ministra."]
[802,"ANA DŽAPO","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za Ministarstvo jer u suprotnom predloženo nema smisla.\n\nPredlaže se dodati stavak: Prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda."]
[803,"KATIJA MARČE","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","uz čl. 10. :\n Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla\n Predlaže se dodati stavak 2. – prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda"]
[804,"KRISTINA KONTREC","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Predlaže se dodati čl. 10. st. 2. ''U postupcima u kojima se odlučuje o privremenoj zabrani i razrješenju stalnih sudskih vještaka pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda.'' Na ovaj način se osigurava objektivnost i nepristranost odluka i zaštita prava vještaka, smanjuje rizik od proizvoljnih ili neutemeljenih odluka, ne samo prilikom imenovanja nego i kod privremene zabrane i razrješenja. Ovo tim više jer prijedlogom pravilnika nije predviđena niti žalba na rješenje o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja i razrješenju stalnih sudskih vještaka (čl. 11)."]
[805,"LJUBICA MILOŠ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10."," Predlaže se dodati stavak 2. – prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda"]
[806,"LJUBICA MILOŠ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","uz čl. 10. :\n Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla"]
[807,"PETAR ERAKOVIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za ministarstvo."]
[808,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Prethodno mišljenje predsjednika nadležnog županijskog suda mora biti obvezujuće za ministarstvo."]
[809,"JURICA DOBRINIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Potpuno nepotreban članak i dodatno birokratiziranje, ako je prethodno definiran način mentoriranja kandidata. U cijelosti ga brisati."]
[810,"ALEKSANDER VRANKO","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Čl.10 cijeli brisati, jer mišljenje o statusu budućeg vještaka može daati samo mentor koji je proveo obuku, odnosno udruga ili komora koja je isto omogučila."]
[811,"MARIO TKALEC","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Nisu propisani rokovi o odluci ministra. Prilikom imenovanja/reimenovanja postojećih vještaka došlo je do znatnog zastoja radi nepropisanih rokova."]
[812,"ZRINKO RUČEVIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Prethodno mišljenje predsjednika nadležnog županijskog suda mora biti obvezujuće za ministarstvo."]
[813,"VIŠNJA PERAJICA","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Članak 10.\n\nPostupak pribavljanja prethodnog mišljenja predsjednika nadležnog županijskog suda je opravdan \nradi stručnog nadzora i kontrole kandidata za stalne sudske vještake. \nMeđutim, kako bi postupak imao smisla mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće\nza MPUiDT.\n\nPredlažem dodavanje stavka 2. kojim se propisuje da se prilikom odluke o zabrani obavljanja poslova \nsudskog vještačenja također pribavlja obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda.\n\nBez obvezujućeg mišljenja nadležnog županijskog suda Ministarstvo može donositi odluke proizvoljno,\nbez stvarne provjere stručne podobnosti kandidata, te u tom slučaju postupak gubi svrhu kontrole i \nosiguranja kvalitete vještaka, povećava se rizik pravne nesigurnosti i prigovora kandidata.\n\nPrijedlog:\n\n- mišljenja županijskih sudova moraju biti formalno obvezujuća i dokumentirana,\n\n- uvesti obvezu pribavljanja mišljenja i pri donošenju odluke o zabrani obavljanja poslova vještačenja,\n\n- osigurati da Ministarstvo ne može postupati protiv mišljenja suda bez posebnih, transparentno opravdanih \n  razloga."]
[814,"DANICA SMOJVER","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","uz čl. 10. : isključivo Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT, obzirom da u suprotnom predloženo nema smisla"]
[815,"MARIO TKALEC","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Nejasno je zašto bi predsjednik nadležnog županijskog suda imao uvid u rad kandidata. Za pretpostaviti je da bi raspravni suci u predmetima u kojima je kandidat vještačio mogli dati mišljenje."]
[816,"IRENA ŽUNTAR","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","uz čl. 10. :\n- Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla\n- Predlaže se dodati stavak 2. – prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda"]
[817,"MARKO DVORSKI","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Dodati da je mišljenje županijskog suda obvezujuće. Također se predlaže dodati stavak 2. – Prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda."]
[818,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Predlaže se dodati stavak 2. – prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda."]
[819,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla"]
[820,"VJEKO DIZDAR","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Mišljenje nadležnog županijskog suda trebalo bi biti obvezujuće za MPUiDT, jer u protivnom predložena odredba gubi svrhu."]
[821,"TONI MILJAK","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Predlaže se dodati čl. 10. st. 2. ''U postupcima u kojima se odlučuje o privremenoj zabrani i razrješenju stalnih sudskih vještaka pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda.'' Na ovaj način se osigurava objektivnost i nepristranost odluka i zaštita prava vještaka, smanjuje rizik od proizvoljnih ili neutemeljenih odluka, ne samo prilikom imenovanja nego i kod privremene zabrane i razrješenja. Ovo tim više jer prijedlogom pravilnika nije predviđena niti žalba na rješenje o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja i razrješenju stalnih sudskih vještaka (čl. 11.) ."]
[822,"JOZO ŠITUM","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10."," Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla\n Predlaže se dodati stavak 2. – prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda"]
[823,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","U predloženom članku obuhvaćen je samo postupak imenovanja vještaka.\nPredlaže se dodati čl. 10. st. 2. U postupcima u kojima se odlučuje o privremenoj zabrani i razrješenju stalnih sudskih vještaka pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda.\n\nNa ovaj način se osigurava objektivnost i nepristranost odluka i zaštita prava vještaka, smanjuje rizik od proizvoljnih ili neutemeljenih odluka, ne samo prilikom imenovanja nego i kod privremene zabrane i razrješenja. Ovo tim više jer prijedlogom pravilnika nije predviđena niti žalba na rješenje o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja i razrješenju stalnih sudskih vještaka (čl. 11.) ."]
[824,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Mišljenje nadležnog županijskog suda trebalo bi biti obvezujuće za MPUiDT, jer u protivnom predložena odredba gubi svrhu."]
[825,"INES LOZIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Predlaže se dodati da je mišljenje županijskog suda obvezujuće. Također se predlaže dodati stavak 2. – Prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda"]
[826,"KSENIJA TOMAŠ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla"]
[827,"ANISIJA BEŠLIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Prijedlog izmjene/napomene:\nPredlaže se ukidanje obveze pribavljanja mišljenja predsjednika suda, budući da je takvo mišljenje nepotrebno i nesvrhovito u postupku imenovanja i nadzora nad radom vještaka.\n\nObrazloženje:\nMišljenje predsjednika suda ne pridonosi stvarnoj procjeni stručnosti, kompetentnosti ili etičnosti rada vještaka, već stvara dodatno administrativno opterećenje i mogućnost subjektivnog utjecaja. Postojeći mehanizmi nadzora i ocjenjivanja (npr. kroz rad resornog ministarstva i nadležnih tijela) dostatni su za osiguranje profesionalnih standarda, čime se uloga predsjednika suda u ovom dijelu pokazuje suvišnom i bez praktične vrijednosti."]
[828,"VLATKA BRATIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Prijedlog izmjene/napomene:\nPredlaže se ukidanje obveze pribavljanja mišljenja predsjednika suda, budući da je takvo mišljenje nepotrebno i nesvrhovito u postupku imenovanja i nadzora nad radom vještaka.\n\nObrazloženje:\nMišljenje predsjednika suda ne pridonosi stvarnoj procjeni stručnosti, kompetentnosti ili etičnosti rada vještaka, već stvara dodatno administrativno opterećenje i mogućnost subjektivnog utjecaja. Postojeći mehanizmi nadzora i ocjenjivanja (npr. kroz rad resornog ministarstva i nadležnih tijela) dostatni su za osiguranje profesionalnih standarda, čime se uloga predsjednika suda u ovom dijelu pokazuje suvišnom i bez praktične vrijednosti."]
[829,"DARKA CECIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Predlažem ukidanje obveze prikupljanja mišljenja predsjednika suda jer predsjednik suda nema nikakva saznanja o kandidatu za vještaka."]
[830,"INGRID SAVIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","uz čl. 10. :\n Mišljenje nadležnog županijskog suda treba biti obvezujuće za MPUiDT jer u suprotnom predloženo nema smisla\n Predlaže se dodati stavak 2. – prilikom odluke o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja pribavlja se obvezujuće mišljenje nadležnog županijskog suda"]
[831,"JELENA ĆURLICA","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Prijedlog izmjene/napomene - Predlažem da se ukine obveza pribavljanja mišljenja predsjednika nadležnog županijskog suda.\nObrazloženje - nigdje se ne navodi kakvo to mišljenje i u svezi čega treba donijeti predsjednik nadležnog županijskog suda. Ovo se može vrlo lako zlouporabiti jer nije transparentno određeno što predsjednik nadležnog županijskog suda\n treba ovdje mislit."]
[832,"RODOLJUB PRPIĆ","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","predlažem ukidanje obveze prikupljanja mišljenja predsjednika suda o budučem vještaku jer predsjednik suda nema nikakva saznanja o kandidatu za vještaka"]
[833,"ANTE BEUS","Prethodno mišljenje predsjednika županijskog suda,\nČlanak 10.","Prijedlog izmjene/napomene:\nPredlaže se ukidanje obveze pribavljanja mišljenja predsjednika suda, budući da je takvo mišljenje nepotrebno i nesvrhovito u postupku imenovanja i nadzora nad radom vještaka.\n\nObrazloženje:\nMišljenje predsjednika suda ne pridonosi stvarnoj procjeni stručnosti, kompetentnosti ili etičnosti rada vještaka, već stvara dodatno administrativno opterećenje i mogućnost subjektivnog utjecaja. Postojeći mehanizmi nadzora i ocjenjivanja (npr. kroz rad resornog ministarstva i nadležnih tijela) dostatni su za osiguranje profesionalnih standarda, čime se uloga predsjednika suda u ovom dijelu pokazuje suvišnom i bez praktične vrijednosti."]
[834,"SENKA ĐINĐIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nIII. ODLUČIVANJE O PRAVIMA I OBVEZAMA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ","Prevelik monopol Ministarstva u imenovanju: gotovo potpuna monopolizacija svih postupaka imenovanja i odlučivanja o pravima vještaka od strane Ministarstva stvara rizik od političkog utjecaja i smanjuje neovisnost profesije.\n\nNedostatak neovisnog tijela za imenovanje (EU praksa): mnoge zemlje EU imaju neovisna povjerenstva ili tijela sastavljena od predstavnika pravosuđa, strukovnih udruga i akademika koja sudjeluju u imenovanju vještaka, čime se osigurava veća transparentnost i objektivnost."]
[835,"SENKA ĐINĐIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nIII. ODLUČIVANJE O PRAVIMA I OBVEZAMA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ","uz čl. 11. :\n- Ministar odlučuje o: \n•  imenovanju, privremenoj zabrani i razrješenju vještaka (čl. 11), \n•  imenovanju Povjerenstva i utvrđivanju visine naknada (čl. 4. i 32.), \n•  propisivanju programa i troškova obuke (čl. 4. st. 8.), \n• odobravanju svih službenih iskaznica i vođenju popisa (čl. 13., 32.–34.). Sustav postaje izrazito centraliziran, bez učinkovitog nadzora ili sudjelovanja strukovnih tijela u donošenju odluka. To može otvoriti prostor za netransparentnost i politički utjecaj na imenovanja i razrješenja.\n\n- Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost dvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku). Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka\n\n- Trenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i razrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka, što otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne, neosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija.\nTakve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti povjerenje u sustav. Preporučuje se uvesti mogućnost žalbe unutar administrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite prava vještaka."]
[836,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Članakom 10. je propisano: Nakon završene stručne obuke i prikupljenih dokaza o ispunjavanju uvjeta za imenovanje stalnim sudskim vještakom za kandidate se pribavlja prethodno mišljenje predsjednika nadležnog županijskog suda, nakon čega ministar odlučuje o zahtjevu; ako propisano članakom 10. posatane obvezujuć za MPUiDT (jer u suprotnom predloženo nema smisla), onda u članu 11. umjesto \"odlučuje ministar\" treba stajati \"potvrđuje ministar\".\nPreporučuje se uvesti i mogućnost žalbe unutar administrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite prava vještaka."]
[837,"PETAR ŠKAVIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","uz čl. 11. :\n- Ministar odlučuje o:\n• imenovanju, privremenoj zabrani i razrješenju vještaka (čl. 11),\n• imenovanju Povjerenstva i utvrđivanju visine naknada (čl. 4. i 32.),\n• propisivanju programa i troškova obuke (čl. 4. st. 8.),\n• odobravanju svih službenih iskaznica i vođenju popisa (čl. 13., 32.–34.).\nSustav postaje izrazito centraliziran, bez učinkovitog nadzora ili sudjelovanja\nstrukovnih tijela u donošenju odluka. To može otvoriti prostor za netransparentnost i\npolitički utjecaj na imenovanja i razrješenja.\n- Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se\nmože samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je\nodluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i\nposkupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost\ndvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku).\nOvakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka\n\n- Trenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i\nrazrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka,\nšto otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne,\nneosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija.\nTakve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti\npovjerenje u sustav. Preporučuje se uvesti mogućnost žalbe unutar\nadministrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite\nprava vještaka."]
[838,"DARKO SMODLAKA","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Osim upravnog spora ne postoji mogućnost žalbe, obzirom da je Ministarstvo kao drugostupanjsko tijelo donositelj odluke u postupku. Ovim se načinom ne djeluje na učinkovitost pravosuđa nego se javlja i narušavanje trodiobe vlasti: izvršna vlast utječe na sudbenu vlast i odvijanje procesnih radnji, bez učinkovitog i transparentnog nadzora. \nUspostavlja se preveliki monopol Ministarstva u imenovanju. Gotovo potpuna monopolizacija svih postupaka imenovanja i odlučivanja o pravima vještaka od strane Ministarstva stvara rizik od političkog utjecaja i smanjuje neovisnost profesije."]
[839,"LENKA ŠARAN","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Člankom 11. navedene su odluke koje donosi ministar:\n-imenovanje\n-privremena zabrana obavljanja poslova sudskog vještačenja\n-razrješenje imenovanog stalnog sudskog vještaka\n\nZa donošenje odluke o imenovanju kandidata ministar mora pribaviti nalaz/mišljenje Povjerenstva iz članka 4. stavak (3) da je kanditat uspješno završio provjeru znanja.\n\nZa donošenje drugih dviju odluka koje donosi ministar, članak 11. potrebno je dopuniti u skladu s člankom 4. stavcima (3) i (4) i drugi, kojima se određuje obvezno imenovanje \nPovjerenstva za provjeru znanja iz poznavanja ustrojstva sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja. \n\nSukladno stavu zakonodavca prema načinu donošenja odluke ministra o imenovanju kandidata, potrebno je urediti članak 11. stavak (1) na način da se odlukom ministra imenuje \npovjerenstvo koje provodi postupke vezano na privremenu zabranu obavljanja poslova sudskog vještačenja i na postupke razrješenja imenovanih stalnih sudskih vještaka.\nPovjerenstvo u svom radu utvrđuje razloge/okolnosti/uvjete za stjecanje privremene zabrane obavljanja poslova sudskog vještačenja ili za razrješenje \nimenovanih stalnih sudskih vještaka. Povjerenstvo, jednako kako je navedeno za postupak provjere znanja kandidata iz članka 4. stavak (1), temeljem dopunjenog članka 11., \nprovjerava stečene okolnosti te imenovanom stalnom sudskom vještaku daje mogućnost pismenog ili usmenog obrazloženja/prigovora na postupak, odnosno, \nsudskom vještaku daje mogućnost sudjelovanja u postupku na način samostalnog očitovanja/izlaganja te na taj način ostvari svoje pravo na \"žalbu\" \nkoja stavkom (2) nije dopuštena.\n\nMinistar odluku o privremenoj zabrani obavljanja poslova sudskog vještačenja ili razrješenju stalnog sudskog vještaka donosi nakon pribavljenog nalaza/mišljenja povjerenstva."]
[840,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Sporna odredba čl.127 b. Zakona daje ministru pravosuđa da prelazi granice ovlaštenja s kojom bi ministar kao predstavnik izvršne vlasti trebao imati iz već izloženih razloga u čl.5 zbog čega se osporavaju pojedine odredbe pravilnika, a davanjem ovakve široke diskrecijske ovlasti ministru zadire se u područje poštivanja temeljnih ljudskih prava i sloboda. Pored toga, od zakonskih odredbi se očekuje točnost i preciznost, a sporna odredba to ne sadrži. U svojoj odluci U-I-38/00 Ustavni sud navodi: „Točno je da osporenom zakonskom odredbom nije određenije propisano što se podrazumijeva pod provedbom Zakona, a treba konstatirati da bi bilo bolje i više u skladu s postojećim zakonskim propisima i podjelom između zakonodavne i izvršne vlasti, kada bi se u Zakonu pobliže odredile granice ovlaštenja za donošenje provedbenih propisa. No, to još uvijek ne znači da će ministar provedbeni propis i donijeti izvan svojih ovlasti. To se može prosuditi tek u odnosu na konkretni provedbeni propis, odnosno njegovu konkretnu normu.“\nPod \"drugim propisom\", u smislu članka 125. alineje 2. Ustava, razumijeva se eksterni opće-normativni i pravno obvezujući akt koji je donijelo tijelo državne vlasti radi uređenja pojedinih pitanja, izvršenja i provedbe zakona odnosno radi provedbe drugog propisa više pravne snage, koji uređuje odnose na općenit način i koji djeluje prema svima koji se nađu u pravnoj situaciji da se na njih dotični akt ima primijeniti. Sukladno tome, temeljna materijalna obilježja \"drugog propisa\" u smislu članka 125. alineje 2. Ustava jesu njegova apstraktnost i generalnost.\nDonošenje propisa za provedbu zakona oblik je normativne djelatnosti tijela državne uprave, budući da im zakoni izrijekom omogućavaju donošenje propisa podzakonske prirode (pravilnika, naredbi, naputaka). Ova normativna funkcija ograničena je sljedećim: propisi koje donose moraju imati isključivo provedbeni karakter jer se njima osigurava provedba zakona i drugih propisa, za njihovo donošenje tijelo državne uprave mora biti izrijekom zakonom ovlašteno i mogu se donositi samo u granicama dane ovlasti (stajalište Ustavnog suda iz rješenja broj: UI-38/2000 od 15. studenoga 2000.g.).\n\nDakle, pravilnik kao provedbeni propis samo razrađuje zakonske odredbe te se njegov donositelj mora kretati u okviru ovlaštenja koja su mu zakonom i Ustavom dana.\n\n(2) Protiv odluka iz stavka 1. ovoga članka žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor pred nadležnim upravnim sudom \nUz st.2 dodati: Ovdje izuzev pokretanja upravnog spora niti ne postoji druga mogućnost s obzirom da je Ministarstvo drugostupanjsko tijelo. Ovim je jasno da se ovim načinom ne djeluje na učinkovitost pravosuđa nego se javlja i narušavanje trodiobe vlasti: izvršna vlast utječe na sudbenu vlast i odvijanje procesnih radnji, a sve to bez učinkovitog i transparentnog nadzora. \nU odnosu na primjedbe u svezi privremene zabrane obavljanja poslova sudskog vještačenja navodi se da je  problem privremene zabrane  reguliran Zakonom o sudovima te stoga Pravilnik mora biti u skladu s odredbom Zakona o sudovima, koji godinama ima ovu neustavnu odredbu koja ugrožava načelo presumpcije nevinosti i oduzima pravo na rad, pa se vezano za navedeno mora zatražiti ocjena  ustavnosti i zakonitosti. Razlog: naime, postupci u Hrvatskoj mogu trajati godinama, te na kraju svega rezultirati oslobađajućom presudom i zahtjevima sudskih vještaka za naknadom izgubljene dobiti, naknadom za reputacijsku štetu, za duševne boli itd."]
[841,"MELITA BESTVINA","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Sporna odredba čl.127 b. Zakona daje ministru pravosuđa da prelazi granice ovlaštenja s kojom bi ministar kao predstavnik izvršne vlasti trebao imati iz već izloženih razloga u čl.5 zbog čega se osporavaju pojedine odredbe pravilnika, a davanjem ovakve široke diskrecijske ovlasti ministru zadire se u područje poštivanja temeljnih ljudskih prava i sloboda. Pored toga, od zakonskih odredbi se očekuje točnost i preciznost, a sporna odredba to ne sadrži. U svojoj odluci U-I-38/00 Ustavni sud navodi: „Točno je da osporenom zakonskom odredbom nije određenije propisano što se podrazumijeva pod provedbom Zakona, a treba konstatirati da bi bilo bolje i više u skladu s postojećim zakonskim propisima i podjelom između zakonodavne i izvršne vlasti, kada bi se u Zakonu pobliže odredile granice ovlaštenja za donošenje provedbenih propisa. No, to još uvijek ne znači da će ministar provedbeni propis i donijeti izvan svojih ovlasti. To se može prosuditi tek u odnosu na konkretni provedbeni propis, odnosno njegovu konkretnu normu.“\nPod \"drugim propisom\", u smislu članka 125. alineje 2. Ustava, razumijeva se eksterni opće-normativni i pravno obvezujući akt koji je donijelo tijelo državne vlasti radi uređenja pojedinih pitanja, izvršenja i provedbe zakona odnosno radi provedbe drugog propisa više pravne snage, koji uređuje odnose na općenit način i koji djeluje prema svima koji se nađu u pravnoj situaciji da se na njih dotični akt ima primijeniti. Sukladno tome, temeljna materijalna obilježja \"drugog propisa\" u smislu članka 125. alineje 2. Ustava jesu njegova apstraktnost i generalnost.\nDonošenje propisa za provedbu zakona oblik je normativne djelatnosti tijela državne uprave, budući da im zakoni izrijekom omogućavaju donošenje propisa podzakonske prirode (pravilnika, naredbi, naputaka). Ova normativna funkcija ograničena je sljedećim: propisi koje donose moraju imati isključivo provedbeni karakter jer se njima osigurava provedba zakona i drugih propisa, za njihovo donošenje tijelo državne uprave mora biti izrijekom zakonom ovlašteno i mogu se donositi samo u granicama dane ovlasti (stajalište Ustavnog suda iz rješenja broj: UI-38/2000 od 15. studenoga 2000.g.).\n\nDakle, pravilnik kao provedbeni propis samo razrađuje zakonske odredbe te se njegov donositelj mora kretati u okviru ovlaštenja koja su mu zakonom i Ustavom dana.\n\n(2) Protiv odluka iz stavka 1. ovoga članka žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor pred nadležnim upravnim sudom \nUz st.2 dodati: Ovdje izuzev pokretanja upravnog spora niti ne postoji druga mogućnost s obzirom da je Ministarstvo drugostupanjsko tijelo. Ovim je jasno da se ovim načinom ne djeluje na učinkovitost pravosuđa nego se javlja i narušavanje trodiobe vlasti: izvršna vlast utječe na sudbenu vlast i odvijanje procesnih radnji, a sve to bez učinkovitog i transparentnog nadzora. \nU odnosu na primjedbe u svezi privremene zabrane obavljanja poslova sudskog vještačenja navodi se da je  problem privremene zabrane  reguliran Zakonom o sudovima te stoga Pravilnik mora biti u skladu s odredbom Zakona o sudovima, koji godinama ima ovu neustavnu odredbu koja ugrožava načelo presumpcije nevinosti i oduzima pravo na rad, pa se vezano za navedeno mora zatražiti ocjena  ustavnosti i zakonitosti. Razlog: naime, postupci u Hrvatskoj mogu trajati godinama, te na kraju svega rezultirati oslobađajućom presudom i zahtjevima sudskih vještaka za naknadom izgubljene dobiti, naknadom za reputacijsku štetu, za duševne boli itd."]
[842,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Trenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i razrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka, što otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne, neosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija. Takve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti povjerenje u sustav. Preporučuje se uvesti mogućnost žalbe unutar administrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite prava vještaka. \nObrazloženje: Ovakvom odredbom uspostavlja se preveliki monopol Ministarstva u imenovanju. Gotovo potpuna monopolizacija svih postupaka imenovanja i odlučivanja o pravima vještaka od strane Ministarstva stvara rizik od političkog utjecaja i smanjuje neovisnost profesije"]
[843,"ROBERT SPUDIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","- Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost dvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku). Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka\n\n- Trenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i razrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka, što otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne, neosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija.\nTakve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti povjerenje u sustav. Preporučuje se uvesti mogućnost žalbe unutar administrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite prava vještaka."]
[844,"DANIJELA HUBLIN","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Trenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i razrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka, što otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne, neosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija.\nTakve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti povjerenje u sustav. Preporučuje se uvesti mogućnost žalbe unutar administrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite prava vještaka."]
[845,"IVAN BULJAN","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","kao rješenje predlažem tijelo sastavljeno i od državnih tijela (bilo ministarstva ili obrazovanja ili oboje) kao i od strukovnih udruga kako bi se dobila ''vaga'' stručnosti, nadzora i transparentnosti"]
[846,"IVAN BULJAN","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Postoji opastnost centraliziranja sustava, a za isto bi bilo bolje veće sudjelovanje strukovnih tijela u donošenju odluka kako bi se izbjegla netransparentnost."]
[847,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost dvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku). Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka"]
[848,"ANTE SMODLAKA","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Odluka o imenovanju, privremenoj zabrani ili razrješenju sudskog vještaka ne smije biti isključivo u nadležnosti ministra bez prava žalbe. Takvo rješenje krši načelo trodiobe vlasti i pravne sigurnosti te omogućuje arbitrarnost izvršne vlasti.\nPredlaže se uvođenje neovisnog drugostupanjskog tijela (povjerenstvo ili upravno vijeće vještaka) koje bi odlučivalo po žalbama, čime bi se osigurala transparentnost i pravna zaštita vještaka u skladu s člankom 29. Ustava RH i načelima pravičnog postupka."]
[849,"JASMINA FUKS","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","uz čl. 11. :\n- Ministar odlučuje o: • imenovanju, privremenoj zabrani i razrješenju vještaka (čl. 11), • imenovanju Povjerenstva i utvrđivanju visine naknada (čl. 4. i 32.), • propisivanju programa i troškova obuke (čl. 4. st. 8.), • odobravanju svih službenih iskaznica i vođenju popisa (čl. 13., 32.–34.). Sustav postaje izrazito centraliziran, bez učinkovitog nadzora ili sudjelovanja strukovnih tijela u donošenju odluka. To može otvoriti prostor za netransparentnost i politički utjecaj na imenovanja i razrješenja.\n\n- Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost dvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku). Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka\n\nKomentar:\n\nPrevelik monopol Ministarstva u imenovanju: gotovo potpuna monopolizacija svih postupaka imenovanja i odlučivanja o pravima vještaka od strane Ministarstva stvara rizik od političkog utjecaja i smanjuje neovisnost profesije.\n\nNedostatak neovisnog tijela za imenovanje (EU praksa): mnoge zemlje EU imaju neovisna povjerenstva ili tijela sastavljena od predstavnika pravosuđa, strukovnih udruga i akademika koja sudjeluju u imenovanju vještaka, čime se osigurava veća transparentnost i objektivnost."]
[850,"MAJA KOSTIJAL","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","U demokratskoj državi, ovim Pravilnikom daje se mogućnost da samo ministar odlučuje o sudbini vještaka. Dakle, nema žalbe, nego isključivo upravni spor. Meni se čini uistinu, da tvorci istog niti cijene, niti znaju vrijednosti vještaka u sporovima. Kao šta je već i navedeno, upravno pravo u načelu podrazumijeva mogućnost drugostupanjskog postupka, dok ovdje to nije slučaj. Pravna zaštita vjestaka slabi, zapravo je i nema, pa se možemo komotno poistovijetit sa okrivljenicima u kaznenom postupku, makar i oni imaju pravo žalbe, pa i drugi stupanj. Mi smo pravosuđu desna ruka, a ne nužno zlo."]
[851,"MARINO SORIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Jako je diskutabilno da ministar odlučuje o svemu ...."]
[852,"DRAŽEN DUVNJAK","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Komentar: Ovdje izuzev pokretanja upravnog spora niti ne postoji druga mogućnost s obzirom da je Ministarstvo drugostupanjsko tijelo. Ovim je jasno da se ovim načinom ne djeluje na učinkovitost pravosuđa nego se javlja i narušavanje trodiobe vlasti: izvršna vlast utječe na sudbenu vlast i odvijanje procesnih radnji, a sve to bez učinkovitog i transparentnog nadzora. \nU odnosu na primjedbe u svezi privremene zabrane obavljanja poslova sudskog vještačenja navodi se da je  problem privremene zabrane  reguliran Zakonom o sudovima te stoga Pravilnik mora biti u skladu s odredbom Zakona o sudovima, koji godinama ima ovu neustavnu odredbu koja ugrožava načelo presumpcije nevinosti i oduzima pravo na rad, pa se vezano za navedeno mora zatražiti ocjena  ustavnosti i zakonitosti. Razlog: naime, postupci u Hrvatskoj mogu trajati godinama, te na kraju svega rezultirati oslobađajućom presudom i zahtjevima sudskih vještaka za naknadom izgubljene dobiti, naknadom za reputacijsku štetu, za duševne boli itd."]
[853,"ANTONIJA EREIZ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Članak 11. stavak 2. propisuje da se protiv odluke ministra ne može izjaviti žalba, već je jedini način pravne zaštite pokretanje upravnog spora. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neopravdana, mora odmah pokrenuti postupak pred sudom, čime se produžava trajanje postupka i povećavaju troškovi zaštite prava. Ovo je sporno jer upravno pravo u načelu podrazumijeva mogućnost dvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku). Takvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka."]
[854,"JURICA DOBRINIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Za rješavanje ovakve vrste spora trebalo bi biti neovisno tijelo"]
[855,"RANKO GAVRILOVIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Trenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i razrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka, što otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne, neosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija.\nTakve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti povjerenje u sustav. Preporučuje se uvesti mogućnost žalbe unutar administrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite prava vještaka.\nObrazloženje: Ovakvom odredbom uspostavlja se preveliki monopol Ministarstva u imenovanju. Gotovo potpuna monopolizacija svih postupaka imenovanja i odlučivanja o pravima vještaka od strane Ministarstva stvara rizik od političkog utjecaja i smanjuje neovisnost profesije."]
[856,"DANICA SMOJVER","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Trenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i razrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka, što otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne, neosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija."]
[857,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Što se događa kad se pokrene upravni spor, npr privremena zabrana stupa na snagu ili se čeka do okončanja spora?"]
[858,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","sastaviti posebno neovisno povjerenstvo od više članova: predstavnici strukovnih uduruga, pravosudnih tijela i članovi ministarstva"]
[859,"DRAŽEN ŠPOLJARIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Trenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i razrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka, što otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne, neosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija.\nTakve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti povjerenje u sustav. Preporučuje se uvesti mogućnost žalbe unutar administrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite prava vještaka."]
[860,"MIRJANA KOS","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Predlažem imenovanje neovisnog tijela za rješavanje statusnih pitanja stalnih sudskih vještaka,  čime bi se osigurala veća transparentnost i objektivnost takvih postupaka."]
[861,"MIRJANA KOS","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Predloženo rješenje, prema kojem ministar samostalno odlučuje o imenovanju, privremenoj zabrani i razrješenju sudskih vještaka uz isključenje bilo kakvog žalbenog postupka otvara ozbiljno pitanje političkog utjecaj na imenovanja i razrješenja."]
[862,"LUCIJA IVANČIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Nedostatak neovisnog tijela za imenovanje (EU praksa): mnoge zemlje EU imaju neovisna povjerenstva ili tijela sastavljena od predstavnika pravosuđa, strukovnih udruga i akademika koja sudjeluju u imenovanju vještaka, čime se osigurava veća transparentnost i objektivnost."]
[863,"LEDA RUČEVIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Pokretanje spora kao jedini pravni lijek, bez mogućnosti očitovanja od samog vještaka te rješavanja situacije na nižem nivou, bitno usporava eventualno razrješavanje spora pogotovo u dijelu privremene zabrane i razrješenja sudskih vještaka, kada se zna koliko dugo traje sudski spor. U ovom slučaju je pitanje koji je status vještaka dok spor traje? Da li podnošenje tužbe odgađa pravomoćnost takvog rješenja ili ne? Što ako sud za 1-2-3 donese presudu vještaku u korist, osim tužbe za naknadu štete drugo mu neće niti preostati."]
[864,"LEDA RUČEVIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Nedostatak neovisnog tijela za imenovanje (EU praksa): mnoge zemlje EU imaju neovisna povjerenstva ili tijela sastavljena od predstavnika pravosuđa, strukovnih udruga i akademika koja sudjeluju u imenovanju vještaka, čime se osigurava veća transparentnost i objektivnost."]
[865,"LEDA RUČEVIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Sustav postaje izrazito centraliziran, bez učinkovitog nadzora ili sudjelovanja strukovnih tijela u donošenju odluka. To može otvoriti prostor za netransparentnost i politički utjecaj na imenovanja i razrješenja, smanjiti neovisnost profesije i dovesti pod upitnik neovisnost i nepristranost sudova."]
[866,"VLADIMIR BOTICA","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Upravo imam situaciju da je netko u ministarstvu odlučio uskratiti mi ponovno imenovanje za sudskog vještaka za cestovni promet nakon dvadeset i pet godina vještačenja u području cestovnog prometa jer sam diplomirani inženjer strojarstva. Njihovo tumačenje je da samo diplomirani inženjeri prometa mogu raditi tu vrstu vještačenja unatoč svim dokazima o reimenovanju, završenoj obuci u udruzi vještaka (1999. godine) i bez ikakvog obrazloženja u rješenju. Rješenje mora obavezno sadržavati obrazloženje zbog čega je nešto rješeno kako je rješeno, negativno ili pozitivno."]
[867,"JENI KRSTIČEVIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Sažeti mogućnost privremene zabrane u samo jednoj rečenici bez utvrđenog postupka i bez postojanja sustava koje će osigurati neovisnost i dati zaštitu sudskim vještacima je potpuno neprihvatiljivo. Cijeli okvir koji se predlaže kao da podrazumijeva postojanje neograničenog broja sudskih vještaka kod kojih radni staž, složenost obavljenih zadataka, rizici s kojima se susureću i zaštita sudskih vještaka uopće nisu važni niti kvaliteta rada igra ikakvu ulogu. Prije ministara, potrebno je ustrojiti povjerenstvo u kojem su uključeni i sudski vještaci, mogućnost očitovanja i eventualno saslušanja."]
[868,"DIANA LOBOREC","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Pokretanje spora kao jedini pravni lijek, bez mogućnosti očitovanja od samog vještaka te rješavanja situacije na nižem nivou, bitno usporava eventualno razrješavanje spora pogotovo u dijelu privremene zabrane i razrješenja sudskih vještaka, kada se zna koliko dugo traje sudski spor. U ovom slučaju je pitanje koji je status vještaka dok spor traje? Da li podnošenje tužbe odgađa pravomoćnost takvog rješenja ili ne? Što ako sud za 1-2-3 donese presudu vještaku u korist, osim tužbe za naknadu štete drugo mu neće niti preostati."]
[869,"DIANA LOBOREC","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Donošenje odluke od samog ministra o njegovom imenovanju, privremenoj zabrani poslova i razrješenje stalnih sudskih vještaka je nerealno i centralizirano. Zar će se ministar zaista temeljito baviti situacijom svakog pojedinog sudskog vještaka i utvrđivati i provjeravati da li zadovoljava uvjete za bilo koju od ovih situacija?"]
[870,"KSENIJA ŠPOLJARIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Predloženo rješenje, prema kojem ministar samostalno odlučuje o imenovanju, privremenoj zabrani i razrješenju sudskih vještaka uz isključenje bilo kakvog žalbenog postupka otvara ozbiljno pitanje pravne sigurnosti i načela dvostupanjskih upravnih postupaka."]
[871,"SILVIJA HITI","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka."]
[872,"KATIJA MARČE","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","uz čl. 11. :\n- Ministar odlučuje o: \n•  imenovanju, privremenoj zabrani i razrješenju vještaka (čl. 11), \n•  imenovanju Povjerenstva i utvrđivanju visine naknada (čl. 4. i 32.), \n•  propisivanju programa i troškova obuke (čl. 4. st. 8.), \n• odobravanju svih službenih iskaznica i vođenju popisa (čl. 13., 32.–34.). Sustav postaje izrazito centraliziran, bez učinkovitog nadzora ili sudjelovanja strukovnih tijela u donošenju odluka. To može otvoriti prostor za netransparentnost i politički utjecaj na imenovanja i razrješenja.\n\n- Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost dvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku). Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka\n\n- Trenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i razrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka, \nšto otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne, neosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija.\nTakve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti povjerenje u sustav. Preporučuje se uvesti mogućnost žalbe unutar administrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite prava vještaka.\n\nKomentar:\n\nPrevelik monopol Ministarstva u imenovanju: gotovo potpuna monopolizacija svih postupaka imenovanja i odlučivanja o pravima vještaka od strane Ministarstva stvara rizik od političkog utjecaja i smanjuje neovisnost profesije.\n\nNedostatak neovisnog tijela za imenovanje (EU praksa): mnoge zemlje EU imaju neovisna povjerenstva ili tijela sastavljena od predstavnika pravosuđa, strukovnih udruga i akademika koja sudjeluju u imenovanju vještaka, čime se osigurava veća transparentnost i objektivnost."]
[873,"KRISTINA KONTREC","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Trenutna odredba omogućuje imenovanje i razrješenje vještaka bez prava žalbe, što može dovesti do arbitrarnih odluka i smanjenja povjerenja u sustav. Preporučuje se uvođenje žalbenog postupka radi jačanja transparentnosti i zaštite prava vještaka."]
[874,"LJUBICA MILOŠ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Komentar:\n\nPrevelik monopol Ministarstva u imenovanju: gotovo potpuna monopolizacija svih postupaka imenovanja i odlučivanja o pravima vještaka od strane Ministarstva stvara rizik od političkog utjecaja i smanjuje neovisnost profesije.\n\nNedostatak neovisnog tijela za imenovanje (EU praksa): mnoge zemlje EU imaju neovisna povjerenstva ili tijela sastavljena od predstavnika pravosuđa, strukovnih udruga i akademika koja sudjeluju u imenovanju vještaka, čime se osigurava veća transparentnost i objektivnost."]
[875,"LJUBICA MILOŠ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","- Trenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i razrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka, što otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne, neosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija.\nTakve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti povjerenje u sustav. Preporučuje se uvesti mogućnost žalbe unutar administrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite prava vještaka."]
[876,"LJUBICA MILOŠ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","- Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost dvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku). Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka"]
[877,"LJUBICA MILOŠ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","uz čl. 11. :\n- Ministar odlučuje o: \n•  imenovanju, privremenoj zabrani i razrješenju vještaka (čl. 11), \n•  imenovanju Povjerenstva i utvrđivanju visine naknada (čl. 4. i 32.), \n•  propisivanju programa i troškova obuke (čl. 4. st. 8.), \n• odobravanju svih službenih iskaznica i vođenju popisa (čl. 13., 32.–34.). Sustav postaje izrazito centraliziran, bez učinkovitog nadzora ili sudjelovanja strukovnih tijela u donošenju odluka. To može otvoriti prostor za netransparentnost i politički utjecaj na imenovanja i razrješenja."]
[878,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","U članku 11. stavku 1. potrebno je dodati riječi \"uz prethodno pribavljanje obvezujućeg mišljenja nadležnog županijskog suda\". Naime, jedino na taj način može se izbjeći arbitrarnost i nepristranost postupaka imenovanja, privremene zabrane obavljanja poslova i razrješenja stalnih sudskih vještaka. O svim statusnim pitanjima odlučuje izvršna vlast, bez prava na žalbu, što je suprotno, između ostaloga, načelu trodiobe vlasti. O tome se očitovao i Vrhovni sud Republike Hrvatske još koncem 2021., kada je na Općoj sjednici iskazano jednoglasno neslaganje s prijedlogom dopune Zakona o sudovima kojom bi vještake imenovao ministar pravosuđa, a samo uz neobvezujuće izjašnjavanje predsjednika sudova, jer „…ta činjenica, ne samo što predstavlja miješanje izvršne vlasti u sudbenu, već i obzirom da je država česti sudionik sudskih postupaka, dovela bi do dojma pristranosti u parničnim i kaznenim postupcima, te bi ugrozila pravo stranaka na nepristrani sud koji će odlučiti o njihovim pravima i obvezama“"]
[879,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Odredba prema kojoj se poslovi u svezi sa statusom stalnih sudskih vještaka povjeravaju izvršnoj vlasti (ministar nadležan za poslove pravosuđa), a bez ikakve kontrole sudske vlasti, nisu suglasne sa sljedećim odredbama Ustava:\n\n- članak 3. (načelo vladavine prava),\n- članak 4. stavak 1. (načelo diobe vlasti),\n- članak 5. stavak1. (načelo ustavnosti i zakonitosti),\n- članak 18. (pravo na žalbu),\n- članak 29. (pravo na pravično suđenje),\n- članak 115. stavak 2. (načelo samostalnosti i neovisnosti sudbene vlasti).\n\nZbog toga se radi o duboko protuustavnim odredbama."]
[880,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Potpuni monopol Ministarstva (izvršne vlasti) u rješavanju statusnih pitanja stalnih sudskih vještaka: rizik od političkog utjecaja, smanjuje neovisnost profesije, stavlja pod upitnik neovisnost i nepristranost sudova.\n\nPrijedlog je imenovanje neovisnog tijela za rješavanje statusnih pitanja stalnih sudskih vještaka, u kojem bi tijelu bili predstavnici pravosuđa, strukovnih udruga i stručne javnosti (profesori i dr.), čime bi se osigurala veća transparentnost i objektivnost takvih postupaka."]
[881,"INOSLAV NIKOLIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","uz čl. 11. :\n- Ministar odlučuje o: \n•  imenovanju, privremenoj zabrani i razrješenju vještaka (čl. 11), \n•  imenovanju Povjerenstva i utvrđivanju visine naknada (čl. 4. i 32.), \n•  propisivanju programa i troškova obuke (čl. 4. st. 8.), \n• odobravanju svih službenih iskaznica i vođenju popisa (čl. 13., 32.–34.). Sustav postaje izrazito centraliziran, bez učinkovitog nadzora ili sudjelovanja strukovnih tijela u donošenju odluka. To može otvoriti prostor za netransparentnost i politički utjecaj na imenovanja i razrješenja.\n\n- Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost dvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku). Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka\n\n- Trenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i razrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka, što otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne, neosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija.\nTakve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti povjerenje u sustav. Preporučuje se uvesti mogućnost žalbe unutar administrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite prava vještaka."]
[882,"ZRINKO RUČEVIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Potpuni monopol Ministarstva (izvršen vlasti) u rješavanju statusnih pitanja stalnih sudskih vještaka: rizik od političkog utjecaja, smanjuje neovisnost profesije, stavlja pod upitnik neovisnost i nepristranost sudova.\n\nPrijedlog je imenovanje neovisnog tijela za rješavanje statusnih pitanja stalnih sudskih vještaka, u kojem bi tijelu bili predstavnici pravosuđa, strukovnih udruga i stručne javnosti (profesori i dr.), čime bi se osigurala veća transparentnost i objektivnost takvih postupaka."]
[883,"ZRINKO RUČEVIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Odredba prema kojoj se poslovi u svezi sa statusom stalnih sudskih vještaka povjeravaju izvršnoj vlasti (ministar nadležan za poslove pravosuđa), a bez ikakve kontrole sudske vlasti, nisu suglasne sa sljedećim odredbama Ustava: \n\n- članak 3. (načelo vladavine prava), \n- članak 4. stavak 1. (načelo diobe vlasti), \n- članak 5. stavak1. (načelo ustavnosti i zakonitosti), \n- članak 18. (pravo na žalbu),\n- članak 29. (pravo na pravično suđenje), \n- članak 115. stavak 2. (načelo samostalnosti i neovisnosti sudbene vlasti).\n\nZbog toga se radi o duboko protuustanim odredbama."]
[884,"ZRINKO RUČEVIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","U članku 11. stavku 1. potrebno je dodati riječi \"uz prethodno pribavljanje obvezujućeg mišljenja nadležnog županijskog suda\". Naime, jedino na taj način može se izbjeći arbitrarnost i nepristranost postupaka imenovanja, privremene zabrane obavljanja poslova i razrješenja stalnih sudskih vještaka. O svim statusnim pitanjima odlučuje izvršna vlast, bez prava na žalbu, što je suprotno, između ostaloga, načelu trodiobe vlasti. O tome se očitovao i Vrhovni sud Republike Hrvatske još koncem 2021., kada je na Općoj sjednici iskazano jednoglasno neslaganje s prijedlogom dopune Zakona o sudovima kojom bi vještake imenovao ministar pravosuđa, a samo uz neobvezujuće izjašnjavanje predsjednika sudova, jer „…ta činjenica, ne samo što predstavlja miješanje izvršne vlasti u sudbenu, već i obzirom da je država česti sudionik sudskih postupaka, dovela bi do dojma pristranosti u parničnim i kaznenim postupcima, te bi ugrozila pravo stranaka na nepristrani sud koji će odlučiti o njihovim pravima i obvezama“"]
[885,"DANICA SMOJVER","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Članakom 11. stavak 2. predviđa se da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. U praksi bi to značilo da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud, a što posljedično produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka."]
[886,"MARIO TKALEC","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Iz Čl. 11. proizlazi da jedna osoba, odnosno ministar odlučuje o zabrani rada vještaka bez mogućnosti žalbe. Nejasno je temeljem kojih kriterija jedna osoba može odlučiti o razrješenju vještaka. Navedeno može biti podložno subjektivnoj procjeni, a koja subjektivna procjena bez stručnog pristupa može imati posljedice da nastane reputacijska i materijalna šteta za RH. Primjerice, upravni postupka, vještaku se dozvoljava nastavak rada, tužba za izgubljenu zaradu, šteta na proračunu, reputacijski rizik u RH i EU."]
[887,"IRENA ŽUNTAR","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Uz čl. 11. :\n- Ministar odlučuje o: \n•  imenovanju, privremenoj zabrani i razrješenju vještaka (čl. 11), \n•  imenovanju Povjerenstva i utvrđivanju visine naknada (čl. 4. i 32.), \n•  propisivanju programa i troškova obuke (čl. 4. st. 8.), \n• odobravanju svih službenih iskaznica i vođenju popisa (čl. 13., 32.–34.). Sustav postaje izrazito centraliziran, bez učinkovitog nadzora ili sudjelovanja strukovnih tijela u donošenju odluka. To može otvoriti prostor za netransparentnost i politički utjecaj na imenovanja i razrješenja.\n\n- Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost dvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku). Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka\n\n- Trenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i razrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka, što otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne, neosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija.\nTakve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti povjerenje u sustav. Preporučuje se uvesti mogućnost žalbe unutar administrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite prava vještaka.\n\nKomentar:\nPrevelik monopol Ministarstva u imenovanju: gotovo potpuna monopolizacija svih postupaka imenovanja i odlučivanja o pravima vještaka od strane Ministarstva stvara rizik od političkog utjecaja i smanjuje neovisnost profesije.\nNedostatak neovisnog tijela za imenovanje (EU praksa): mnoge zemlje EU imaju neovisna povjerenstva ili tijela sastavljena od predstavnika pravosuđa, strukovnih udruga i akademika koja sudjeluju u imenovanju vještaka, čime se osigurava veća transparentnost i objektivnost."]
[888,"MARKO DVORSKI","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Čl.11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost dvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku)."]
[889,"VIŠNJA PERAJICA","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Članak 11. stavak (1)\n\nTrenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i razrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe\nunutar administrativnog postupka, što otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne, \nneosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija.\n\nTakve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti povjerenje u sustav. \nPreporučuje se uvesti mogućnost žalbe unutar administrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, \nobjektivnosti i zaštite prava vještaka."]
[890,"ANISIJA BEŠLIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Prevelik monopol Ministarstva u imenovanju: gotovo potpuna monopolizacija svih postupaka imenovanja i odlučivanja o pravima vještaka od strane Ministarstva stvara rizik od političkog utjecaja i smanjuje neovisnost profesije.\n\nNedostatak neovisnog tijela za imenovanje (EU praksa): mnoge zemlje EU imaju neovisna povjerenstva ili tijela sastavljena od predstavnika pravosuđa, strukovnih udruga i akademika koja sudjeluju u imenovanju vještaka, čime se osigurava veća transparentnost i objektivnost."]
[891,"ANISIJA BEŠLIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","- Trenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i razrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka, što otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne, neosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija.\nTakve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti povjerenje u sustav. Preporučuje se uvesti mogućnost žalbe unutar administrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite prava vještaka."]
[892,"ANISIJA BEŠLIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","uz čl. 11. :\n- Ministar odlučuje o: \n•  imenovanju, privremenoj zabrani i razrješenju vještaka (čl. 11), \n•  imenovanju Povjerenstva i utvrđivanju visine naknada (čl. 4. i 32.), \n•  propisivanju programa i troškova obuke (čl. 4. st. 8.), \n• odobravanju svih službenih iskaznica i vođenju popisa (čl. 13., 32.–34.). Sustav postaje izrazito centraliziran, bez učinkovitog nadzora ili sudjelovanja strukovnih tijela u donošenju odluka. To može otvoriti prostor za netransparentnost i politički utjecaj na imenovanja i razrješenja.\n\n- Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost dvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku). Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka"]
[893,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Trenutna odredba omogućuje imenovanje i razrješenje vještaka bez prava žalbe, što može dovesti do arbitrarnih odluka i smanjenja povjerenja u sustav. Preporučuje se uvođenje žalbenog postupka radi jačanja transparentnosti i zaštite prava vještaka."]
[894,"INES LOZIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost dvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku). Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka"]
[895,"KSENIJA TOMAŠ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","čl. 11. :\n- Ministar odlučuje o: \n•  imenovanju, privremenoj zabrani i razrješenju vještaka (čl. 11), \n•  imenovanju Povjerenstva i utvrđivanju visine naknada (čl. 4. i 32.), \n•  propisivanju programa i troškova obuke (čl. 4. st. 8.), \n• odobravanju svih službenih iskaznica i vođenju popisa (čl. 13., 32.–34.). Sustav postaje izrazito centraliziran, bez učinkovitog nadzora ili sudjelovanja strukovnih tijela u donošenju odluka. To može otvoriti prostor za netransparentnost i politički utjecaj na imenovanja i razrješenja.\n\n- Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost dvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku). Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka\n\n- Trenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i razrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka, što otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne, neosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija.\nTakve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti povjerenje u sustav. Preporučuje se uvesti mogućnost žalbe unutar administrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite prava vještaka.\n\n\nKomentar:\n\nPrevelik monopol Ministarstva u imenovanju: gotovo potpuna monopolizacija svih postupaka imenovanja i odlučivanja o pravima vještaka od strane Ministarstva stvara rizik od političkog utjecaja i smanjuje neovisnost profesije.\n\nNedostatak neovisnog tijela za imenovanje (EU praksa): mnoge zemlje EU imaju neovisna povjerenstva ili tijela sastavljena od predstavnika pravosuđa, strukovnih udruga i akademika koja sudjeluju u imenovanju vještaka, čime se osigurava veća transparentnost i objektivnost."]
[896,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","čl. 11. :\n- Ministar odlučuje o: \n•  imenovanju, privremenoj zabrani i razrješenju vještaka (čl. 11), \n•  imenovanju Povjerenstva i utvrđivanju visine naknada (čl. 4. i 32.), \n•  propisivanju programa i troškova obuke (čl. 4. st. 8.), \n• odobravanju svih službenih iskaznica i vođenju popisa (čl. 13., 32.–34.). Sustav postaje izrazito centraliziran, bez učinkovitog nadzora ili sudjelovanja strukovnih tijela u donošenju odluka. To može otvoriti prostor za netransparentnost i politički utjecaj na imenovanja i razrješenja.\n\n- Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost dvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku). Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka\n\n- Trenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i razrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka, što otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne, neosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija.\nTakve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti povjerenje u sustav. Preporučuje se uvesti mogućnost žalbe unutar administrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite prava vještaka.\n\n\nKomentar:\n\nPrevelik monopol Ministarstva u imenovanju: gotovo potpuna monopolizacija svih postupaka imenovanja i odlučivanja o pravima vještaka od strane Ministarstva stvara rizik od političkog utjecaja i smanjuje neovisnost profesije.\n\nNedostatak neovisnog tijela za imenovanje (EU praksa): mnoge zemlje EU imaju neovisna povjerenstva ili tijela sastavljena od predstavnika pravosuđa, strukovnih udruga i akademika koja sudjeluju u imenovanju vještaka, čime se osigurava veća transparentnost i objektivnost."]
[897,"VLATKA BRATIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","uz čl. 11. :\n- Ministar odlučuje o: \n•  imenovanju, privremenoj zabrani i razrješenju vještaka (čl. 11), \n•  imenovanju Povjerenstva i utvrđivanju visine naknada (čl. 4. i 32.), \n•  propisivanju programa i troškova obuke (čl. 4. st. 8.), \n• odobravanju svih službenih iskaznica i vođenju popisa (čl. 13., 32.–34.). Sustav postaje izrazito centraliziran, bez učinkovitog nadzora ili sudjelovanja strukovnih tijela u donošenju odluka. To može otvoriti prostor za netransparentnost i politički utjecaj na imenovanja i razrješenja.\n\n- Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost dvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku). Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka\n\n- Trenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i razrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka, što otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne, neosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija.\nTakve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti povjerenje u sustav. Preporučuje se uvesti mogućnost žalbe unutar administrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite prava vještaka."]
[898,"MAJA KOSTIJAL","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Temeljem članaka 11. stavak 2.  prijedloga pravilnika, predviđa se da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost dvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku). Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka."]
[899,"MAJA KOSTIJAL","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Prema navedenom prijedlogu čl 11. razvidno je da samo ministar odlučuje o imenovanju, privremenoj zabrani i razrejšenju vještaka. Zatim ministar odlučuje i o imenovanju Povjerenstva , te o visini naknade ( čl.4. i 32. ) te o  propisivanju programa i samih troškova obuke ( čl.4.st8. ) kao i o odobravanju svih službenih iskaznica i vođenja popisa  ( čl.13., 32.- 34. ). Mišljenja sam da je ovakav način strašno centraliziran, da smao jedna osoba odlučuje o svemu navedenom. Mi smo demokratska država i ne možemo u jednom pravilniku stvarati mogućnosti netransparentnosti i eventualnog mogućeg, potencijalnog političkog utjecaja. Uistinu bi ovakva centralizacija u današnje vrijeme bila apsurdna."]
[900,"INGRID SAVIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","uz čl. 11. :\n- Ministar odlučuje o: \n•  imenovanju, privremenoj zabrani i razrješenju vještaka (čl. 11), \n•  imenovanju Povjerenstva i utvrđivanju visine naknada (čl. 4. i 32.), \n•  propisivanju programa i troškova obuke (čl. 4. st. 8.), \n• odobravanju svih službenih iskaznica i vođenju popisa (čl. 13., 32.–34.). Sustav postaje izrazito centraliziran, bez učinkovitog nadzora ili sudjelovanja strukovnih tijela u donošenju odluka. To može otvoriti prostor za netransparentnost i politički utjecaj na imenovanja i razrješenja.\n\n- Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost dvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku). Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka\n\n- Trenutna odredba dopušta ministru donošenje odluka o imenovanju i razrješenju vještaka bez mogućnosti žalbe unutar administrativnog postupka, što otvara prostor za arbitrarne odluke – odluke koje mogu biti proizvoljne, neosnovane ili donesene bez jasnih i objektivnih kriterija.\nTakve odluke mogu dovesti do favoriziranja ili diskriminacije vještaka i narušiti povjerenje u sustav. Preporučuje se uvesti mogućnost žalbe unutar administrativnog postupka radi povećanja transparentnosti, objektivnosti i zaštite prava vještaka.\n\n\nKomentar:\n\nPrevelik monopol Ministarstva u imenovanju: gotovo potpuna monopolizacija svih postupaka imenovanja i odlučivanja o pravima vještaka od strane Ministarstva stvara rizik od političkog utjecaja i smanjuje neovisnost profesije.\n\nNedostatak neovisnog tijela za imenovanje (EU praksa): mnoge zemlje EU imaju neovisna povjerenstva ili tijela sastavljena od predstavnika pravosuđa, strukovnih udruga i akademika koja sudjeluju u imenovanju vještaka, čime se osigurava veća transparentnost i objektivnost."]
[901,"NATALIJA JAMBREČIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","- Ministar odlučuje o: \n•  imenovanju, privremenoj zabrani i razrješenju vještaka (čl. 11), \n•  imenovanju Povjerenstva i utvrđivanju visine naknada (čl. 4. i 32.), \n•  propisivanju programa i troškova obuke (čl. 4. st. 8.), \n• odobravanju svih službenih iskaznica i vođenju popisa (čl. 13., 32.–34.). Sustav postaje izrazito centraliziran, bez učinkovitog nadzora ili sudjelovanja strukovnih tijela u donošenju odluka. To može otvoriti prostor za netransparentnost i politički utjecaj na imenovanja i razrješenja.\n\n- Članak 11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može samo pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je odluka neosnovana, mora ići izravno na sud – što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Sporno jer: Upravno pravo u načelu traži mogućnost dvostupanjskog postupka (čl. 18. Zakona o općem upravnom postupku). Ovakvo rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka\n\nKomentar:\n\nPrevelik monopol Ministarstva u imenovanju: gotovo potpuna monopolizacija svih postupaka imenovanja i odlučivanja o pravima vještaka od strane Ministarstva stvara rizik od političkog utjecaja i smanjuje neovisnost profesije.\n\nNedostatak neovisnog tijela za imenovanje (EU praksa): mnoge zemlje EU imaju neovisna povjerenstva ili tijela sastavljena od predstavnika pravosuđa, strukovnih udruga i akademika koja sudjeluju u imenovanju vještaka, čime se osigurava veća transparentnost i objektivnost."]
[902,"LJUBOMIR JELIĆ","Donošenje odluke i pravo pokretanja upravnog spora,\nČlanak 11.","Ministar odlučuje o: imenovanju, privremenoj zabrani, razrješenju vještaka. Sustav postaje izrazito centraliziran, bez učinkovitog nadzora ili sudjelovanja strukovnih tijelea u donošenju odluka. To može otvoriti prostor za politički utjecaj na imenovanja i razrješenja. Čl.11. stavak 2. predviđa da protiv odluke ministra nema žalbe, već se može pokrenuti upravni spor. To znači da vještak, ako smatra da je olduka neosnovana, mora ići izravno na sud - što produžava postupak i poskupljuje zaštitu prava. Sporno je jer Upravno pravo u načelu traži mogućnost dvostupanjskog postupka (čl.18. ZOUP). Ovako rješenje slabi pravnu zaštitu kandidata i vještaka."]
[903,"PETAR ŠKAVIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl.12.1.\n- Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije\ndopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li\nupravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom\nodredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja),\nozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o\nimenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke\n11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i\ndržavni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim\nsporovima.\nUz čl. 12.2.\n- Koje pravne osobe? Da li su to i specijalizirane ustanove i državna tijela?"]
[904,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima."]
[905,"DARKO SMODLAKA","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Dodati uz čl.12 st.2.: te na specijalizirane ustanove i državna tijela kojima je odobreno obavljanje poslova sudskog vještačenja i koje imaju stalno zaposlene sudske vještake."]
[906,"KSENIJA TOMAŠ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Koje pravne osobe? Da li su to i specijalizirane ustanove i državna tijela?"]
[907,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Dodati uz čl.12 st.2.: te na specijalizirane ustanove i državna tijela kojima je odobreno obavljanje poslova sudskog vještačenja i koje imaju stalno zaposlene sudske vještake."]
[908,"MELITA BESTVINA","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Dodati uz čl.12 st.2.: te na specijalizirane ustanove i državna tijela kojima je odobreno obavljanje poslova sudskog vještačenja i koje imaju stalno zaposlene sudske vještake."]
[909,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Točkom 2 ovog članka 12 (ispravno) se upućuje na primjenu Pravilnika na pravne osobe, iako one, sukladno čl. 3 istoga uopće nisu predviđene kao nositelji obnašanja poslova sudskog vještačenja. Tim više je nužno pravne osobe, sukladno odredbama čl. 126a toč.4 uključiti u ovaj Pravilnik po prilici na način kako je predloženo u primjedbama vezanim za čl. 3."]
[910,"ROBERT SPUDIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl.12.1.\n- Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima.   \nUz čl. 12.2.\n- Koje pravne osobe? Da li su to i specijalizirane ustanove i državna tijela?"]
[911,"DANIJELA HUBLIN","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl.12.1.\n- Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima.   \nUz čl. 12.2.\n- Koje pravne osobe? Da li su to i specijalizirane ustanove i državna tijela?"]
[912,"IVAN BULJAN","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","svakako bi trebalo dopuniti da bilo koja žalba ili upravni spor odgađa izvršenje odnosno bilo kakvi pravni stegovni postupak"]
[913,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","\"Uz čl.12.1.\nObzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima.\""]
[914,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Čl. 12. 2. precizirati na način da isti glasi: Odredbe članka 11. ovoga Pravilnika na odgovarajući način primjenjuju se na pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela koja obavljaju poslove sudskog vještačenja"]
[915,"ANTE SMODLAKA","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl.12.1.\nObzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima."]
[916,"MAIDA MUSTAĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","dodati: te na specijalizirane ustanove i državna tijela kojima je odobreno obavljanje poslova sudskog vještačenja i koje imaju stalno zaposlene sudske vještake."]
[917,"DRAŽEN DUVNJAK","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","dodati: te na specijalizirane ustanove i državna tijela kojima je odobreno obavljanje poslova sudskog vještačenja i koje imaju stalno zaposlene sudske vještake."]
[918,"RANKO GAVRILOVIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Točkom  2 ovog članka 12 (ispravno) se upućuje na primjenu Pravilnika na pravne osobe, iako one, sukladno čl. 3 istoga uopće nisu predviđene kao nositelji obnašanja poslova sudskog vještačenja. Tim više je nužno pravne osobe,, sukladno odredbama čl. 126a toč.4 ukljjučiti u ovaj Pravilnik po prilici na način kako je predloženo u primjedbama vezanim za čl. 3."]
[919,"DANICA SMOJVER","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl. 12.2. Koje pravne osobe? Da li su to i specijalizirane ustanove i državna tijela?"]
[920,"DANICA SMOJVER","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl.12.1. Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima."]
[921,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","U stavku 2.  dopuniti da se isto odnosi i na specijalizirane ustanove i državna tijela"]
[922,"MIRJANA KOS","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","uz čl. 2 t. 2 treba precizirati tko su pravne osobe (specijalizirane ustanove, državna tijela i sl.??)"]
[923,"MIRJANA KOS","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","čl.12.1.\n- Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima."]
[924,"SENKA ĐINĐIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl.12.1.\n- Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima.   \nUz čl. 12.2.\n- Koje pravne osobe? Da li su to i specijalizirane ustanove i državna tijela?"]
[925,"LEDA RUČEVIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima"]
[926,"JASMINKA PJEVIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl.12.1.\n- Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima"]
[927,"LEDA RUČEVIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Koje pravne osobe? Da li su to i specijalizirane ustanove i državna tijela?"]
[928,"SNJEŽANA HOPP","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Čl. 12. 2. precizirati na način da isti glasi: Odredbe članka 11. ovoga Pravilnika na odgovarajući način primjenjuju se na pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela koja obavljaju poslove sudskog vještačenja."]
[929,"DIANA LOBOREC","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Čl. 12. st. 2. - pokretanje spora kao jedini pravni lijek, bez mogućnosti očitovanja od samog vještaka te rješavanja situacije na nižem nivou, bitno usporava eventualno razrješavanje spora pogotovo u dijelu privremene zabrane i razrješenja sudskih vještaka, kada se zna koliko dugo traje sudski spor. U ovom slučaju je pitanje koji je status vještaka dok spor traje? Da li podnošenje tužbe odgađa pravomoćnost takvog rješenja ili ne? Što ako sud za 1-2-3 donese presudu vještaku u korist, osim tužbe za naknadu štete drugo mu neće niti preostati."]
[930,"KATIJA MARČE","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl.12.1.\n- Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima.   \nUz čl. 12.2.\n- Koje pravne osobe? Da li su to i specijalizirane ustanove i državna tijela?"]
[931,"KRISTINA KONTREC","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Potrebno je precizirati čl. 12. st. 2. na koje pravne osobe se misli, odnosno precizirati da se isto odnosi na sve pravne osobe uključivo i specijalizirane ustanove neovisno u čijem su vlasništvu."]
[932,"LJUBICA MILOŠ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl. 12.2.\n- Koje pravne osobe? Da li su to i specijalizirane ustanove i državna tijela?"]
[933,"LJUBICA MILOŠ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl.12.1.\n- Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima."]
[934,"PETAR ERAKOVIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl. 12.2.\n- Koje pravne osobe? Da li su to i specijalizirane ustanove i državna tijela?"]
[935,"PETAR ERAKOVIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl.12.1.\n- Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima"]
[936,"INOSLAV NIKOLIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl.12.1.\n- Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima.   \nUz čl. 12.2.\n- Koje pravne osobe? Da li su to i specijalizirane ustanove i državna tijela?"]
[937,"VIŠNJA PERAJICA","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Članak 12. stavak (1)\n\nS obzirom da je u članku 11. stavku 2. propisano da protiv odluka Ministarstva nije dopuštena žalba već se \npokreće upravni spor, postavlja se pitanje ima li upravni spor suspenzivni učinak na odluku.\n\nPaušalna odredba koja bi implicirala da tužba ne odgađa izvršenje rješenja ozbiljno narušava načelo pravičnosti, \njer isto tijelo (Ministarstvo) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju.\n\nPredlažem izmjenu odredbi članka 11. i 12. na način da istima sudski vještak ima prava u postupku\njednaka pravima državnih službenika, ili da se može izričito pozvati na odredbu \nčlanka 42. Zakona o upravnim sporovima koja propisuje suspenzivni učinak.\n\nČlanak 12. stavak (2)\n\nPrimjena odredbi članka 11. na pravne osobe nije precizirana. \n\nPotrebno je jasno definirati koje pravne osobe su obuhvaćene, posebno:\n\n- jesu li to i specijalizirane ustanove i državna tijela koja obavljaju vještačenja,\n\n- koje su njihove odgovornosti, nadzor i pravni položaj u postupku,\n\n- kako se osigurava kvaliteta i jednak tretman u odnosu na pojedince.\n\nOpći komentar\n\nNejasnoće i paušalne odredbe u člancima 11. i 12. dovode do:\n\n- moguće neravnopravnosti kandidata i vještaka,\n\n- pravne nesigurnosti u postupku imenovanja i razrješenja,\n\n- ugrožavanja načela pravičnosti jer izvršno tijelo istovremeno odlučuje i nadzire,\n\n- nedostatka jasnog pravnog okvira za pravne osobe koje obavljaju vještačenja.\n\nPrijedlog:\n\nUvesti eksplicitni suspenzivni učinak tužbe protiv odluka Ministarstva ili se pozvati \nna čl. 42. Zakona o upravnim sporovima.\n\nPrecizno definirati pravni položaj i obveze pravnih osoba obuhvaćenih člankom 12., \nuključujući specijalizirane ustanove i državna tijela.\n\nOsigurati da sudski vještak u postupku imenovanja, razrješenja ili zabrane rada ima prava i zaštitu \nsličnu pravima državnog službenika."]
[938,"DANICA SMOJVER","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","U članku 12.2. nije navedeno na koje pravne osobe se primjenjuje? Da li su to i specijalizirane ustanove i državna tijela?"]
[939,"INGRID ŽUDIH-KOROMAN","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Ovim člankom se određuje da se o pravima i obvezama sudskih vještaka odlučuje u skladu sa Zakonom o upravnom postupku što je u suprotnosti sa prethodnim člankom (nije dopuštena žalba već tužba), čime se direktno primjenjuju odredbe Zakona o upravnim sporovima. Ovakvim uređenjem rješenje postaje izvršno i, u slučaju privremene zabrane ili razrješenja, vještak gubi prava prije odluke o tužbi. Statusna prava sudskih vještaka su u člancima 11. i 12. ozbiljno narušena te je potrebno pažljivo propisati postupak na način da obje strane (ministarstvo koje odlučuje i vještak o čijim se pravima odlučuje) imaju pravo na \"isto oružje\"."]
[940,"IRENA ŽUNTAR","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl.12.1.\n- Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima.   \nUz čl. 12.2.\n- Koje pravne osobe? Da li su to i specijalizirane ustanove i državna tijela?"]
[941,"MARKO DVORSKI","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl.12.1.\nObzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima."]
[942,"MARKO DVORSKI","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Čl. 12. 2. precizirati na način da isti glasi: Odredbe članka 11. ovoga Pravilnika na odgovarajući način primjenjuju se na pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela koja obavljaju poslove sudskog vještačenja"]
[943,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Na koje pravne osobe se misli? Potrebno precizirati da se isto odnosi na sve pravne osobe uključivo i specijalizirane ustanove neovisno u čijem su vlasništvu."]
[944,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima."]
[945,"INES LOZIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Čl. 12. 2. precizirati na način da isti glasi: Odredbe članka 11. ovoga Pravilnika na odgovarajući način primjenjuju se na pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela koja obavljaju poslove sudskog vještačenja"]
[946,"INES LOZIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl.12.1.\nObzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima."]
[947,"KSENIJA TOMAŠ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima."]
[948,"ANISIJA BEŠLIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","čl.12.1.\n- Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima.   \nčl. 12.2.\n- Koje pravne osobe? Da li su to i specijalizirane ustanove i državna tijela?"]
[949,"VLATKA BRATIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl.12.1.\n- Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima.   \nUz čl. 12.2.\n- Koje pravne osobe? Da li su to i specijalizirane ustanove i državna tijela?"]
[950,"INGRID SAVIĆ","Odgovarajuća primjena propisa,\nČlanak 12.","Uz čl.12.1.\n- Obzirom da je u čl.11. st. 2. određeno da protiv odluke ministarstva nije dopuštena žalba, već se pokreće upravni spor, postavlja se pitanje da li upravni spor ima suspenzivni učinak na odluku? Ovakvom paušalnom odredbom iz koje bi proizlazilo da tužba ne odgađa izvršenje odluke (rješenja), ozbiljno se narušava načelo pravičnosti jer isto tijelo (izvršno) odlučuje o imenovanju i zabrani rada odnosno razrješenju. Svakako je potrebno članke 11. i 12. preoblikovati na način da sudski vještak ima prava u postupku kao i državni i javni službenici ili se pozvati na odredbu čl. 42. Zakona o upravnim sporovima.   \nUz čl. 12.2.\n- Koje pravne osobe? Da li su to i specijalizirane ustanove i državna tijela?"]
[951,"SILVIJA ANDRAŠEK DRVENKAR","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nIV. POPIS STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA   ","Iz popisa sudskih vještaka izbaciti podatke o adresi. Dovoljno je ime i prezime, područje vještačenja, mail adresa i broj telefona."]
[952,"JERONIM PANDURIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nIV. POPIS STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA   ","Objavljivanje osobnih podataka vještaka\nKolege u komentarima opravdano ističu da:\n• nije prihvatljivo objavljivati punu privatnu adresu,\n• dovoljna je adresa obavljanja djelatnosti,\n• GDPR i Zakon o zaštiti osobnih podataka ovo čine vrlo problematičnim.\nOsobno smatram da to problematično polje adrese stanovanja jednostavno treba izbaciti"]
[953,"KRUNOSLAV HRNJAK","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nIV. POPIS STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA   ","Anes Šuvalić: \n\nPonukano brojnim primjerima diskriminacije obrtnika sudskih vještaka i tumača Udruženje obrtnika grada Zagreba pokrenulo je inicijativu prema Ministarstvu pravosuđa, uprave i digitalne transformacije kako bi se obrtnicima omogućilo obavljanje poslova stalnih sudskih vještaka i tumača preko njihovih obrta. Cilj inicijative je otkloniti pravnu nesigurnost i zaštititi obrtnike od različitih tumačenja iste norme.\n\n– S jedne strane, Zakon o sudovima i Pravilnik o stalnim sudskim vještacima nikada nisu izrijekom uključili obrt kao mogućnost preko kojeg se izvode poslovi vještačenja. Iz perspektive zakonodavca, obrt kao djelatnost pojedinca nije pravna osoba pa ne zadovoljava uvjeta iz članka 126.a. S druge strane, rješenje Trgovačkog suda iz 2021. pokazuje da je sud pronašao način kako obrt upisati u registar pravnih osoba za sudsko vještačenje. Obrtnici su se time oslonili na sudsku praksu i ulagali u stručne obuke i osiguranje. Nagla promjena prakse 2025. godine može se doživjeti kao diskriminacija obrta. Obrtnici su priznati subjekti u gospodarstvu i za mnoge struke (graditeljstvo, elektrotehnika, računalstvo) upravo obrti imaju duga tradiciju i stručnost. Ukidanjem mogućnosti vještačenja preko obrta gubi se dio tržišne konkurencije, a pojedinci su prisiljeni prelaziti na složeniji oblik poslovanja (d.o.o.), iako se suštinski ništa ne mijenja u kvaliteti njihova rada – objasnio je situaciju Antonio Đureta, pravni savjetnik Udruženja obrtnika grada Zagreba.\n\nPromjena izazvala zbunjenost i nesigurnost\n \n\nDugi niz godina obrtnici su mogli obavljati poslove sudskog vještačenja upravo kroz oblik obrta. Neke situacije najbolje je objasniti kroz konkretan primjer. Godine 2021. Trgovački sud u Zagrebu prihvatio je zahtjev obrta Promatis Zdenka Pavića i donio rješenje kojim se tom obrtu priznaje status za obavljanje sudskog vještačenja iz područja elektronike. U rješenju je sud naveo da se obrtniku odobrava obavljanje poslova sudskog vještačenja na području Trgovačkog suda u Zagrebu kroz razdoblje od četiri godine, te da će se „obrt unijeti u popis pravnih osoba za obavljanje poslova sudskog vještačenja”.\n\nNakon isteka mandata, 2025. ista osoba tražila je produljenje. Ovaj put je odluku donijelo Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije, a koja je bila suprotna – zahtjev je odbijen uz obrazloženje da obrt nije pravna osoba (trgovačko društvo) u smislu članka 126.a Zakona o sudovima. Obrtnicima je sugerirano da osnuju d.o.o. ako žele obavljati vještačenja kao pravna osoba i ponovno polažu vještački ispit, iako su pojedinci (poput Zlatka Prosinečkog) vještaci već 24 godine.\n\nSličan problem imaju i sudski tumači, koji su registrirani kao obrti. Prema Pravilniku o stalnim sudskim tumačima, pravne osobe smiju obavljati poslove ovjerenog prevođenja samo ako su registrirane za djelatnost prevođenja i imaju u stalnom radnom odnosu najmanje jednog sudskog tumača. Propisi se odnose samo na fizičke osobe (slobodna zanimanja) i pravne osobe; obrt nije naveden. Hrvatska obrtnička komora u suradnji s Poreznom upravom 2020. pojašnjava da se određene djelatnosti (turistički vodiči, prevoditelji, informatičke djelatnosti) mogu registrirati kao obrt, ali ističe da „kada je riječ o sudskim tumačima, prepreke za otvaranje obrta propisane su Zakonom o sudovima i Pravilnikom o stalnim sudskim tumačima, koji obavljanje ove djelatnosti omogućavaju pravnim osobama, a fizičkim osobama samo u obliku slobodnog zanimanja bez registracije obrta”. Stoga sudski tumači mogu raditi kao fizičke osobe (slobodno zanimanje) ili unutar pravne osobe, ali ne kao obrt.\n\n\n\nTakva praksa otvara pitanje jednakog tretmana obrtnika i pravnih osoba u sudskom vještačenju. Je li riječ o diskriminaciji obrta ili o nužnom usklađivanju s propisima? Kako su zakoni uređivali ovu materiju i jesu li se u međuvremenu promijenili?\n\nPravni savjetnik Udruženja obrtnika grada Zagreba ističe kako Zakon o sudovima uređuje imenovanje stalnih sudskih vještaka. I dok članak 126. propisuje uvjete koje mora ispuniti fizička osoba da bi bila imenovana vještakom, članak 126.a, dodan izmjenama Zakona o sudovima iz 2024. godine, određuje da poslove vještačenja uz fizičke osobe mogu obavljati i pravne osobe, specijalizirane ustanove ili državna tijela.\n\n– No, nigdje se ne spominje obrt kao poseban oblik, što je Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije tumačilo tako da je obrt isključen. Postavlja se legitimno pitanje, zašto je došlo do namjernog izostavljanja obrta kao oblika preko kojeg se može obavljati djelatnost vještačenja ? – upozorio je Đureta.\n\nDodao je, kako ni Pravilnik o stalnim sudskim vještacima iz 2014. ne spominje obrt, što govori da su zakonodavac i pravilnik pravnu osobu izjednačili s trgovačkim društvima, ustanovama ili državnim tijelima.\n\n– Obrt, prema Zakonu o obrtu, nikada nije bio pravna osoba. Ipak, Trgovački sud u Zagrebu 2021. godine drugačije je tumačio zakon: u rješenju navodi da je Promatis “pravna osoba” te ga upisuje u popis pravnih osoba za obavljanje poslova sudskog vještačenja. Četiri godine kasnije Ministarstvo pravosuđa odbija isti zahtjev upravo zato što obrt nema pravnu osobnost, pozivajući se na odredbe članka 126.a Zakona o sudovima. Spretnije bi rješenje bilo da se u zakonu u opće ne spominju pravne osobe, već subjekti ovlašteni za vještačenje. Jer obrt nije pravna osoba kako je sud naveo u svom rješenju, ali isto tako Ministarstvo nije smjelo donijeti Zakon o sudovima u takvom obliku – kaže pravnik udruženja, g. Đureta.\n\nTa različita tumačenja dovela su do pravne nesigurnosti. U međuvremenu su donesene izmjene Zakona o sudovima (NN 36/2024) koje su povećale minimalne svote osiguranja i uvele obvezu stalnog stručnog usavršavanja za vještake, ali nisu izmijenile definiciju subjekata koji smiju obavljati poslove vještačenja. Nakon 1. siječnja 2023. ovlast za imenovanje vještaka prešla je sa sudova na Ministarstvo pravosuđa.\n\nZbog novog tumačenja zakona obrtnici se danas nalaze u nepovoljnijem položaju\n \n\nSudski vještak Zlatko Prosinečki, koji je bio imenovan u šest uzastopnih mandata tijekom 24 godine, u lipnju 2025. nije mogao produžiti mandat jer je obrt kojim obavlja vještačenja odbijen uz obrazloženje da mora osnovati d.o.o. i ponovno polagati ispit. Sličan je slučaj i sa Zdenkom Pavićem i obrtom Promatis. Ovakvi primjeri potiču raspravu o tome je li obrtnicima uskraćena mogućnost da nastave obavljati profesiju unatoč dugogodišnjem iskustvu i zašto ih se tako diskriminira.\n\nUdruženje obrtnika grada Zagreba predlaže da Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije, u suradnji s Hrvatskom obrtničkom komorom i strukovnim udruženjima sudskih vještaka i tumača, pokrene izmjene zakonodavnog okvira kako bi se obrti priznali kao legitimni subjekti za obavljanje poslova vještačenja i ovjerenog prevođenja. Inicijativa se može sažeti u sljedeće točke:\n\nDopuna Zakona o sudovima – Predlaže se dopuniti članke 126.a i 127. Zakona o sudovima tako da se uz pravne osobe izričito dodaju obrti koji su registrirani za djelatnost vještačenja ili ovjerenog prevođenja. Time bi se status obrta normativno izjednačio s pravnim osobama u smislu odobrenja za vještačenje i tumačenje.\nIzmjena Pravilnika o stalnim sudskim vještacima i Pravilnika o stalnim sudskim tumačima – Potrebno je izmijeniti odredbe koje se odnose na pravne osobe, tako da se prošire i na obrte. Za obrte bi se mogao propisati niži iznos minimalnog osiguranja (primjerice, 30 000 eura kao za fizičke osobe) te mogućnost zapošljavanja ili angažiranja vještaka/tumača na ugovor o djelu, uz uvjet da obrt ima registriranu djelatnost i ispunjava stručne kriterije.\nPrijelazno razdoblje i priznanje ranijih imenovanja – Za postojeće obrtnike koji su već imenovani vještaci ili tumači potrebno je predvidjeti prijelazno razdoblje tijekom kojega mogu nastaviti rad bez osnivanja trgovačkog društva, uz obvezu prilagodbe osiguranja i drugih uvjeta u razumnom roku. Tako bi se zaštitila stečena prava i iskustvo.\nJedinstvene smjernice i edukacija – Ministarstvo pravosuđa treba, u suradnji s Poreznom upravom i Hrvatskom obrtničkom komorom, izraditi jasne smjernice o poreznom i statusnom položaju sudskih vještaka i tumača obrtnika. Također je poželjno organizirati edukacije za sudove, županijske urede i obrtnike kako bi se osiguralo dosljedno tumačenje propisa.\n\nhttps://www.obrtnici-zagreb.hr/2025/09/17/dureta\n-zasto-je-doslo-do-izostavljanja-obrta-kao-oblik\na-preko-kojeg-se-moze-obavljati-djelatnost-vjest\nacenja/"]
[954,"JURICA DOBRINIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nIV. POPIS STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA   ","Iz popisa sudskih vještaka izbaciti podatke o adresi. Dovoljno je ime i prezime, područje vještačenja i broj telefona."]
[955,"LJERKA ŽIVKOVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nIV. POPIS STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA   ","U stavku 2. ovog članka navode se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova, a u stavku 3. navodi se da Popis sasrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Taj podatak nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan podatak o adresi obavljanja djelatnosti. Ako povučemo paraleu s odvjetnicima u imeniku HOK nalaze se podaci o adrsi odvjetničkog ureda, broja mobitela i e-mail adrese, a ne podaci o mjestu stanovanja."]
[956,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Stavak (3): Predlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka.\nZa potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)."]
[957,"PETAR ŠKAVIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Uz čl. 13.1.:\n- Izvršnost rješenja potrebno prethodno urediti kako je opisano u komentaru na\nčl. 12.\n\nuz čl. 13.3. :\n-Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i\nprezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu\nobavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte.\n-Predlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe\nveć isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka\n-Za potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela\nupućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna\nadresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su\ndrugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)\n-Navođenje punog imena prezimena i pune adrese je sporno i s aspekta\nGDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o\nosjetljivim informacijama\n-U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka\nministarstvo objavljuje na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u\nstavku 3.navodi se da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka.\nTaj podatak nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je\nza stranke bitan podatak o adresi obavljanja djelatnosti"]
[958,"KSENIJA TOMAŠ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Izvršnost rješenja potrebno prethodno urediti kako je opisano u komentaru na čl. 12."]
[959,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Upis i objava,\nČlanak 13. ","(1) Po izvršnosti rješenja o imenovanju i odobrenju obavljanja poslova sudskog vještačenja stalni sudski vještaci, specijalizirane ustanove i državna tijela te pravne osobe koje obavljaju poslove vještačenja upisuju se u Popis stalnih sudskih vještaka, Popis specijaliziranih ustanova i državnih tijela KOJE IMAJU STALNO ZAPOSLENE SUDSKE VJEŠTAKE, te \nPopis pravnih osoba kojima je odobreno obavljanje poslova sudskog vještačenja. \nIzmjena st.1: Popis specijaliziranih ustanova i državnih tijela koje imaju stalno zaposlene sudske vještake, te Popis pravnih osoba kojima je odobreno obavljanje poslova sudskog vještačenja.\nIzmjena st.2.: umjesto adrese treba pisati samo mjesto prebivališta.\nIzmjena st.4: umjesto adrese upisati mjesto sjedišta."]
[960,"MELITA BESTVINA","Upis i objava,\nČlanak 13. ","(1) Po izvršnosti rješenja o imenovanju i odobrenju obavljanja poslova sudskog vještačenja stalni sudski vještaci, specijalizirane ustanove i državna tijela te pravne osobe koje obavljaju poslove vještačenja upisuju se u Popis stalnih sudskih vještaka, Popis specijaliziranih ustanova i državnih tijela KOJE IMAJU STALNO ZAPOSLENE SUDSKE VJEŠTAKE, te \nPopis pravnih osoba kojima je odobreno obavljanje poslova sudskog vještačenja. \nIzmjena st.1: Popis specijaliziranih ustanova i državnih tijela koje imaju stalno zaposlene sudske vještake, te Popis pravnih osoba kojima je odobreno obavljanje poslova sudskog vještačenja.\nIzmjena st.2.: umjesto adrese treba pisati samo mjesto prebivališta.\nIzmjena st.4: umjesto adrese upisati mjesto sjedišta."]
[961,"ROBERT SPUDIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","uz čl. 13.3. :\n Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte. \n Predlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka\n Za potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)\n Navođenje punog imena prezimena i pune adrese je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim informacijama\n U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje  na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3.navodi se da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Taj podatak nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan  podatak o adresi obavljanja djelatnosti"]
[962,"DANIJELA HUBLIN","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Uz čl. 13.1.:\n- Izvršnost rješenja potrebno prethodno urediti kako je opisano u komentaru na čl. 12.\nuz čl. 13.3. :\n Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte. \n Predlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka\n Za potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)\n Navođenje punog imena prezimena i pune adrese je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim informacijama\n U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje  na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3.navodi se da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Taj podatak nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan  podatak o adresi obavljanja djelatnosti"]
[963,"DARIO JANKOVIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Predlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka."]
[964,"DARKO PRPIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Objava podataka iz Popisa stalnih sudskih vještaka koju će Ministarstvo objavljivati na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova prema stavku 3. sadržavati će i podatak o adresi prebivališta vještaka koji je suvišan (za stranke bitan podatak o adresi obavljanja djelatnosti), uz napomenu da su tijela javne vlasti dužna su obrađivati osobne podatke u okviru odredbi Opće uredbe o zaštiti podataka i Zakona o provedbi Opće uredbe o zaštiti podataka."]
[965,"IVAN BULJAN","Upis i objava,\nČlanak 13. ","mislim da je nepotrebno dodavati punu adresu, a isto tako omogućuje neovisnije imenovanje vještaka od sudova u cijeloj hrvatskoj"]
[966,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Upis i objava,\nČlanak 13. ","\"uz čl. 13.3. Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte. \nPredlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka\nZa potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)\""]
[967,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Upis i objava,\nČlanak 13. ","U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje  na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3. se navodi: Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Podatak o točnoj adresi  nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan  podatak o adresi obavljanja djelatnosti"]
[968,"DANIJELA PODBOJEC","Upis i objava,\nČlanak 13. ","U odnosu na stavak 3. predlaže se da se isključi puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već da se objavi mjesto obavljanja djelatnosti, radi zaštite vještaka. \nIonako za potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga javna objava osobne adrese vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)."]
[969,"ANTE SMODLAKA","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Prijedlog dopune članka 13. – Popis područja, grana i podgrana vještačenja\n\nPredlaže se dodati novi stavak (5):\n\n„(5) Ministarstvo je dužno kao Prilog ovoga Pravilnika objaviti i redovito ažurirati službeni popis područja, grana i podgrana vještačenja, kojim se osigurava jedinstvena metodologija i transparentnost pri imenovanju, reimenovanju i proširenju područja rada stalnih sudskih vještaka.\nPopis se objavljuje na mrežnim stranicama Ministarstva i na e-Oglasnoj ploči sudova, a njegova izmjena i dopuna provodi se uz prethodno savjetovanje s javnošću i strukovnim udrugama.“\n\nObrazloženje:\nTrenutačno ne postoji javno dostupan i službeno verificiran popis grana i podgrana vještačenja, već se koristi interna evidencija Ministarstva. To dovodi do neujednačene prakse među sudovima i kandidaturama te otežava transparentnost postupka imenovanja.\nUvođenjem priloga s popisom područja i grana osiguralo bi se ujednačeno tumačenje i pravna sigurnost, a vještacima i kandidatima omogućio jasan uvid u prihvaćene struke i podgrane. Takva rješenja već postoje u praksi zemalja EU (npr. Slovenija, Austrija, Njemačka)."]
[970,"ANTE SMODLAKA","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Predlaže se da Ministarstvo u Prilogu Pravilnika objavi službeni popis područja, grana i podgrana vještačenja, umjesto da se taj popis vodi neformalno.\nNa taj bi se način osigurala transparentnost i jedinstveni kriteriji za imenovanje, reimenovanje i proširenje područja vještačenja.\nTime bi se izbjegle neujednačene prakse sudova i Ministarstva, osobito u tehničkim područjima gdje trenutačno ne postoji jasna klasifikacija (npr. IT forenzika, digitalna sigurnost, dronovi, elektromobilnost i sl.)."]
[971,"JASMINA FUKS","Upis i objava,\nČlanak 13. ","uz čl. 13.3. :\n Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte. \n Predlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka\n Za potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)\n Navođenje punog imena prezimena i pune adrese je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim informacijama\n U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje  na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3.navodi se da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka.Taj podatak nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan  podatak o adresi obavljanja djelatnosti"]
[972,"DRAGAN BRTAN","Upis i objava,\nČlanak 13. ","(1) Po izvršnosti rješenja o imenovanju i odobrenju obavljanja poslova sudskog vještačenja stalni sudski vještaci, specijalizirane ustanove i državna tijela te pravne osobe i obrti koji obavljaju poslove vještačenja upisuju se u Popis stalnih sudskih vještaka, Popis specijaliziranih ustanova i državnih tijela te Popis pravnih osoba i obrta kojima je odobreno obavljanje poslova sudskog vještačenja."]
[973,"DRAGAN BRTAN","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Uključiti, osim pravnih osoba i obrt kao mogućnost preko kojeg se izvode poslovi vještačenja. Vlasnici obrta su ujedno i fizičke osobe koji su nositelji rješenja o sudskom vještačenju, tako da nema zapreke da i obrti imaju status pravne osobe. U drugim granama obrtnici su priznati poput građevinarstva i dr. Ukidanjem mogućnosti vještačenja preko obrta gubi se dio tržišne konkurencije, a ne mijenja se kvaliteta posla jer u suštini poslove opet obavljaju fizičke osobe"]
[974,"MAJA KOSTIJAL","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Čl 11.st.3 bi trebalo modificirati, na način da popis stalnih sudskih vjestaka sadrži ime, prezime, prebivalište, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte. Smatram da adresa stanovanja i obavljanja djelatnosti nije potrebna, a osim toga zbog GDPRa i mnogih drugih sigurnosno - praktičnih razloga."]
[975,"MAIDA MUSTAĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","dodati:Popis specijaliziranih ustanova i državnih tijela koje imaju stalno zaposlene sudske vještake,"]
[976,"RANKO GAVRILOVIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","I u ovom članku (toč. 4) spominju se i pravne osobe, koje nisu kao takve navedene u čl. 3. Isto se ponavlja u još nekoliko članaka Pravilnika, pa je bitno da se pravne osobe izričito reguliraju u čl.3 , kako je gore navedeno i predloženo."]
[977,"RANKO GAVRILOVIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Predlažem promjenu toč.3 kako slijedi: (3) Popis stalnih sudskih vještaka sadrži ime i prezime stalnog sudskog vještaka, prebivalište, odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon,  i adresu elektroničke pošte.\nObrazloženje: I zbog GDPR a i iz praktičnih razloga, nema potrebe objavljivati punu adresu prebivališta vještaka - fizičke osobe."]
[978,"JASENKA BUBIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Čl. 13.\nU stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje  na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3.navodi se da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Podatak o točnoj adresi nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan  podatak o adresi obavljanja djelatnosti."]
[979,"ANTONIJA EREIZ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","U stavku 2. ovoga članka propisano je da ministarstvo Popis stalnih sudskih vještaka objavljuje na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova, dok se u stavku 3. navodi da Popis sadržava i podatak o adresi prebivališta vještaka. Navođenje točne adrese prebivališta nije potrebno niti je primjereno da bude javno dostupno, osobito jer je strankama relevantan podatak o adresi na kojoj vještak obavlja svoju djelatnost."]
[980,"DANICA SMOJVER","Upis i objava,\nČlanak 13. ","uz čl. 13.3. : Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte."]
[981,"DANICA SMOJVER","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Uz čl. 13.1.: Izvršnost rješenja potrebno prethodno urediti kako je opisano u komentaru na čl. 12."]
[982,"DRAŽEN ŠPOLJARIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","adresa prebivališta sudskog vještaka potpuno je irelevantna"]
[983,"ANTE MRČELA","Upis i objava,\nČlanak 13. ","uz čl. 13.3. :\n Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte.\n Predlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka.\n Za potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte).\n Navođenje punog imena prezimena i pune adrese je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim informacijama.\n U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3.navodi se da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Taj podatak nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan podatak o adresi obavljanja djelatnosti."]
[984,"MIRJANA KOS","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Uz čl. 13.1.:\n- Izvršnost rješenja potrebno prethodno urediti kako je opisano u komentaru na čl. 12."]
[985,"MIRJANA KOS","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Radi zaštite osobnih podataka predlaže se u članku 13. stavak 3. umjesto adresu prebivališta navesti mjesto prebivališta"]
[986,"SENKA ĐINĐIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Uz čl. 13.1.:\n- Izvršnost rješenja potrebno prethodno urediti kako je opisano u komentaru na čl. 12.\n\n\nuz čl. 13.3. :\n Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte. \n Predlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka\n Za potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)\n Navođenje punog imena prezimena i pune adrese je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim informacijama\n U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje  na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3.navodi se da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Taj podatak nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan  podatak o adresi obavljanja djelatnosti"]
[987,"SARA CURRI","Upis i objava,\nČlanak 13. ","U stavku 2. ovoga članka propisano je da Ministarstvo objavljuje Popis stalnih sudskih vještaka na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova, dok se u stavku 3. navodi da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Međutim, navođenje točne adrese prebivališta nije potrebno, niti je primjereno da bude javno dostupno, osobito jer je za stranke relevantna adresa na kojoj vještak obavlja svoju djelatnost."]
[988,"LUCIJA IVANČIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Vezano uz čl. 13. st. 3. predlaže se, a radi zaštite osobnih podataka vještaka, da se objavi ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte, odnosno da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka"]
[989,"JASMINKA PJEVIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Adresa stanovanja (prebivanja, boravišta) vještaka je nepotrebna, jer za potrebe rada vještaka u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna. Ostalim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte i kontakt telefona."]
[990,"JASMINKA PJEVIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Komentar uz članak 13. stavak 3. (vezano uz zaštitu osobnih podataka - GDPR):\n\nNije potrebno objaviti punu adresa (stanovanja, prebivanja, boravišta) sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka, i eventualno adresu obavljanja djelatnosti, uz kontakt telefon i adresu elektroničke pošte. Objavljivanje adrese na kojoj vještak živi sporno je i s aspekta Zakona o zaštiti osobnih podataka."]
[991,"LEDA RUČEVIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","U svrhu zaštite vještaka predlaže se u čl. 13. st. 3.  \"adresu prebivališta\" zamijeniti sa \"mjestom prebivališta\". Naime, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)."]
[992,"LIDIJA TUĐA","Upis i objava,\nČlanak 13. ","U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje  na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3.navodi se da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Podatak o točnoj adresi nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan  podatak o adresi obavljanja djelatnosti"]
[993,"MARTA AČKAR","Upis i objava,\nČlanak 13. ","U čl. 13. stavak 3.navodi se da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Podatak o točnoj adresi nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan  podatak o adresi obavljanja djelatnosti."]
[994,"SNJEŽANA HOPP","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Radi zaštite osobnih podataka predlaže se u članku 13. stavak 3. umjesto adresu prebivališta navesti mjesto prebivališta."]
[995,"VATROSLAV ZOVKO","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Radi zaštite osobnih podataka predlaže se u članku 13. stavak 3. umjesto adresu prebivališta navesti mjesto prebivališta. Isto je potrebno jer su u predmetima osjetljive naravi (kaznen postupci) moguće prijetnje vještacima"]
[996,"JASMINA HUDOLETNJAK","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Radi zaštite osobnih podataka vještaka, predlaže se u čl. 13. st. 3. \"adresu prebivališta\" zamijeniti sa \"mjestom prebivališta\".\nS obzirom da pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije, nepotrebna je osobna adresa vještaka, a privatnim naručitelji vještačenja kontakt podatke poput adrese elektroničke pošte mogu pribaviti drugim kanalima."]
[997,"ANA DŽAPO","Upis i objava,\nČlanak 13. ","U odnosu na st. 3. predlaže se, a radi zaštite osobnih podataka vještaka, objaviti ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta, odnosno sjedište obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte. \n\nPredlaže se da se ne objavljuje puna adresa stalnog sudskog vještaka, već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka."]
[998,"SILVIJA HITI","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Radi zaštite osobnih podataka predlaže se u članku 13. stavak 3. umjesto adresu prebivališta navesti mjesto prebivališta"]
[999,"KATIJA MARČE","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Uz čl. 13.1.:\n- Izvršnost rješenja potrebno prethodno urediti kako je opisano u komentaru na čl. 12.\n\n\nuz čl. 13.3. :\n Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte. \n Predlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka\n Za potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)\n Navođenje punog imena prezimena i pune adrese je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim informacijama\n U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje  na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3.navodi se da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Taj podatak nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan  podatak o adresi obavljanja djelatnosti"]
[1000,"KRISTINA KONTREC","Upis i objava,\nČlanak 13. ","U svrhu zaštite vještaka, predlaže se u čl. 13. st. 3. \"adresu prebivališta\" zamijeniti sa \"mjestom prebivališta\". \nS obzirom da pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije, nepotrebna je osobna adresa vještaka, a privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte."]
[1001,"LJUBICA MILOŠ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","uz čl. 13.3. :\n Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte. \n Predlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka\n Za potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)\n Navođenje punog imena prezimena i pune adrese je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim informacijama\n U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje  na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3.navodi se da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Taj podatak nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan  podatak o adresi obavljanja djelatnosti"]
[1002,"LJUBICA MILOŠ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Uz čl. 13.1.:\n- Izvršnost rješenja potrebno prethodno urediti kako je opisano u komentaru na čl. 12."]
[1003,"PETAR ERAKOVIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Adresa stanovanja (prebivanja, boravišta) vještaka je nepotrebna, jer za potrebe rada vještaka u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna. Ostalim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte i kontakt telefona."]
[1004,"PETAR ERAKOVIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Uz čl. 13.3. - predlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka."]
[1005,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Komentar uz članak 13. stavak 3. (vezano uz zaštitu osobnih podataka - GDPR):\n\nNije potrebno objaviti punu adresa (stanovanja, prebivanja, boravišta) sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka, i eventualno adresu obavljanja djelatnosti, uz kontakt telefon i adresu elektroničke pošte. Objavljivanje adrese na kojoj vještak živi sporno je i s aspekta Zakona o zaštiti osobnih podataka."]
[1006,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Adresa stanovanja (prebivanja, boravišta) vještaka je nepotrebna, jer za potrebe rada vještaka u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna. Ostalim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte i kontakt telefona."]
[1007,"ALEKSANDER VRANKO","Upis i objava,\nČlanak 13. ","U čl.13. dio st.3. brisati koji se odnosi na prebivalište vještaka. Iznošenje istog se kosi s GDPR-om."]
[1008,"VIŠNJA PERAJICA","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Članak 13. stavak (1)\n\nObzirom na raniji komentar uz članak 12., potrebno je preoblikovati odredbu o izvršnosti rješenja \ntako da se uključe prava sudskog vještaka u upravnom sporu i eventualni suspenzivni učinak,\nkako bi se osigurala pravičnost i pravna sigurnost.\n\nČlanak 13. stavak (2)\n\nPopis objavljen na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova treba sadržavati samo podatke nužne za rad \nu pravosudnim postupcima i komunikaciju s vještakom, pri čemu je relevantna adresa obavljanja djelatnosti, \na ne privatna adresa vještaka.\n\nČlanak 13. stavak (3)\n\nRadi zaštite osobnih podataka, popis stalnih sudskih vještaka trebao bi sadržavati ime i prezime, \nadresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i e-mail, ali ne i adresu prebivališta fizičke osobe.\n\nNavođenje adrese prebivališta nije potrebno jer pravosudna tijela i tako upućuju naloge i dopise putem\ne-komunikacije, a privatnim naručiteljima dovoljna je elektronička adresa.\n\nObjava adrese prebivališta predstavlja rizik s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti podataka, \nte stoga treba biti isključena iz javnog popisa."]
[1009,"ZRINKO RUČEVIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Adresa stanovanja (prebivanja, boravišta) vještaka je nepotrebna, jer za potrebe rada vještaka u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna. Ostalim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte i kontakt telefona."]
[1010,"ZRINKO RUČEVIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Komentar uz članak 13. stavak 3. (vezano uz zaštitu osobnih podataka - GDPR):\n\nNije potrebno objaviti punu adresa (stanovanja, prebivanja, boravišta) sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka, i eventualno adresu obavljanja djelatnosti, uz kontakt telefon i adresu elektroničke pošte. Objavljivanje adrese na kojoj vještak živi sporno je i s aspekta Zakona o zaštiti osobnih podataka."]
[1011,"DANICA SMOJVER","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Uz čl.13.3. se predlaže da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka"]
[1012,"MARIO TKALEC","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Navođenje adrese prebivališta. a ne adrese gdje vještak obavlja djelatnost nije primjerena jer je potrebno navesti adresu na kojoj vještak obavlja djelatnost, a ne adresu prebivališta. Osim toga, postavlja se pitanje GDPR-a je vještaci priliko imenovanje trebaju dati suglasnost objave svojih podataka. U ovom dijelu prijedloga, predlagatelj bi trebao uskladiti proceduru sa GDPR."]
[1013,"MARIO TKALEC","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Popis stalnih sudskih vještaka sadrži adresu stanovanja vještaka. U praksi, vještaci ne rade na mjestu stanovanja, a pošiljke im dolaze na adresu stanovanja što uzrokuje zastoj u preuzimanju poštanskih pošiljaka. Naime, unatoč e-Komunikaciji postoji veći broj predmeta koji još nisu dostupni putem sustava e-Komunikacije te za koje je potreban spis u fizičkom obliku. Radi toga. potrebno je u imeniku vještaka navesti samo adresu poslovanja vještaka, a ne adresu stanovanja vještaka. Nadalje, upitno je navođenje adrese stanovanja vještaka radi GDPR-a. Osobno nisam suglasan da se moja adresa stanovanja javno objavljuje, a o tome nisam potpisao suglasnost. O tome bi predlagatelj, a i Minstarstvo pravosuđa trebalo voditi brigu."]
[1014,"IRENA ŽUNTAR","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Uz čl. 13.1.:\n- Izvršnost rješenja potrebno prethodno urediti kako je opisano u komentaru na čl. 12.\n\n\nuz čl. 13.3. :\n- Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte. \n- Predlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka\n- Za potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)\n- Navođenje punog imena prezimena i pune adrese je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim informacijama\n- U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje  na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3.navodi se da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Taj podatak nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan  podatak o adresi obavljanja djelatnosti"]
[1015,"MARKO DVORSKI","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Čl. 13.3. Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte.\nPredlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka\nZa potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)"]
[1016,"MARKO DVORSKI","Upis i objava,\nČlanak 13. ","U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3. se navodi: Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Podatak o točnoj adresi nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan podatak o adresi obavljanja djelatnosti"]
[1017,"ANISIJA BEŠLIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","uz čl. 13.3. :\n Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte. \n Predlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka\n Za potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)\n Navođenje punog imena prezimena i pune adrese je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim informacijama\n U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje  na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3.navodi se da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Taj podatak nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan  podatak o adresi obavljanja djelatnosti"]
[1018,"ANISIJA BEŠLIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Uz čl. 13.1.:\n- Izvršnost rješenja potrebno prethodno urediti kako je opisano u komentaru na čl. 12."]
[1019,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3.navodi se da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Taj podatak nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan podatak o adresi obavljanja djelatnosti"]
[1020,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Navođenje punog imena prezimena i pune adrese je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim informacijama"]
[1021,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Za potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)"]
[1022,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Predlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka"]
[1023,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte."]
[1024,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Izvršnost rješenja potrebno prethodno urediti kako je opisano u komentaru na čl. 12."]
[1025,"TONI MILJAK","Upis i objava,\nČlanak 13. ","uz čl. 13.3. ''Radi zaštite osobnih podataka vještaka'' predlaže se da se objavi ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte.\nPredlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka\nZa potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)"]
[1026,"LJERKA ŽIVKOVIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Ovim prijedlogom pravilnika navodi se da vještak ima pravo na nagradu, dok u drugim zakonima koji propisuju odredbe prava i dužnosti vještaka propisuju da vještak ima pravo na naknadu. Takav prijedlog unosi zbrku i nejasnoće. Vještaci npr. ekonomske struke  da bi se mogli baviti vještačenjem uglavnom se tim poslom bave kao djelatnošću jer rade sa vrlo opsežnom dokumentacijom i čije proučavanje i izrada vještačkog nalaza zahtjeva puno radno vrijeme. Sukladno tome.  za svoj rad vještaci bi trebali biti plaćeni, a ne nagrađeni.\nVrijednost boda od 0,40 EUR ne korespondira niti s jednim ekonomskim parametrom. Naime, vještaci vještače po Cjeniku iz 1998. godine kada je vrijednost boda iznosila 2 kn/0,26544 EUR. U 1998. godini prosječna neto plaća je iznosila 3.080 kn/408 EUR, a prosječna neto plaća u kolovozu 2025. u RH za sve djelatnosti je iznosila 1.446 EUR što je 3,4 puta više od plaće u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila vrijednost boda prema prosječnoj neto isplaćenoj plaći tada bi vrijednost boda iznosila 0,94 EUR.\nNapominjem da se radi o podacima o prosječnoj plaći za sve djelatnosti dok bi prosječna plaća za VSS (što je 99% vještka)  tada bi vrijednost boda bila još veća.\nOvakav prijedlog je potpuno neprihvatljiv za vještake koji obavljaju djelatnost preko trgovačkih društava koji su ovlašteni za obavljanje poslova vještačenja iz razloga jer naknada za izvršeno vještačenje pripada pravnoj osobi koja u okviru tog iznosa mora platiti PDV, sve troškove i plaće sa porezima i doprinosima. Neto  vrijednost jednog radnog sata bi bila cca 1/3 od predloženih 14 EUR-a, a to je iznos koji je znanto manji od studenske satnice, a da ne govorimo o satnici niskokvalificiranog radnika npr. čistačice.\nZbog potcjenjenosti radnog sata vještačenja već sada postoje zastoji u sudskim postupcima jer ima sudskih predmeta gdje suci čekaju i do godinu dana da nađu vještaka iz pojedinih grana.\nU čl. 3.4. ovog članka, vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova što ne odgovora relano izgubljenom vremenu. Npr. vještak ima jednu raspravu na Trgovačkom sudu u 10 sati, a drugu na Upravnom sudu u 13 sati. Iako savka rasparva može teoretski trajati 10 min, vještak je cijeli radni dan izgubio  i izgubljeno vrijeme ne može naplatiti. \nOvim pravilnikom kao ni dosadašnjim nigdje se ne navodi u kojem roku bi sudi trebali izdati rješenje kojim se odobrava naknada za izrađeno vještačenje jer ima dosta situacija da vještaci za odrđeni posao budi plaćeni nekoliko mjeseci ili čak godina nakon izvšeng vještačenja, a da nemaju pravo niti na žalbu niti na potraživanje zatezne kamate.\nUkoliko bi bio donesen zakon o sudskim vještacima, tada bi bile izbjegnute takve situacije."]
[1027,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","U svrhu zaštite vještaka predlaže se u čl. 13. st. 3.  \"adresu prebivališta\" zamijeniti sa \"mjestom prebivališta\". Naime, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)."]
[1028,"INES LOZIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje  na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3. se navodi: Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Podatak o točnoj adresi  nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan  podatak o adresi obavljanja djelatnosti"]
[1029,"INES LOZIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","uz čl. 13.3. Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte. \nPredlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka\nZa potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)"]
[1030,"KSENIJA TOMAŠ","Upis i objava,\nČlanak 13. "," Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte. \n Predlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka\n Za potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)\n Navođenje punog imena prezimena i pune adrese je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim informacijama\n U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje  na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3.navodi se da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Taj podatak nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan  podatak o adresi obavljanja djelatnosti"]
[1031,"VLATKA BRATIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","U odnosu na stavak 3. predlaže se da se isključi puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već da se objavi mjesto obavljanja djelatnosti, radi zaštite vještaka. \nIonako za potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga javna objava osobne adrese vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)."]
[1032,"DARKA CECIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","U odnosu na stavak 3. predlaže se da se isključi puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već da se objavi mjesto obavljanja djelatnosti, radi zaštite vještaka. \nIonako za potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga javna objava osobne adrese vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)."]
[1033,"INGRID SAVIĆ","Upis i objava,\nČlanak 13. ","Uz čl. 13.1.:\n- Izvršnost rješenja potrebno prethodno urediti kako je opisano u komentaru na čl. 12.\n\n\nuz čl. 13.3. :\n Radi zaštite osobnih podataka vještaka predlaže se da se objavi ime i prezime stalnog sudskog vještaka, mjesto prebivališta odnosno adresu obavljanja djelatnosti, zvanje, kontakt telefon i adresu elektroničke pošte. \n Predlaže se da se ne objavljuje puna adresa sudskog vještaka fizičke osobe već isključivo mjesto prebivališta, radi zaštite vještaka\n Za potrebe rada predmeta u pravosudnim postupcima, pravosudna tijela upućuju vještaku naloge, dopise i sl. putem e-komunikacije te je stoga osobna adresa vještaka nepotrebna (privatnim naručiteljima vještačenja dostatni su drugi kontakt podaci poput adrese elektroničke pošte)\n Navođenje punog imena prezimena i pune adrese je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim informacijama\n U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje  na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3.navodi se da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Taj podatak nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan  podatak o adresi obavljanja djelatnosti"]
[1034,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Stavak (2) bi trebao glasiti: Sa brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva."]
[1035,"PETAR ŠKAVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Uz čl. 14.1.\n- potrebno detaljnije urediti pojmove „pravne osobe koje su prestale s radom“\n(da li su prestale pružati usluge vještačenja, pa su razriješene na vlastiti\nzahtjeva, da li se ova odredba odnosi na pokrenute postupke iz Stečajnog\nzakona itd.),\n- u čl.11. određeni su postupci kojima se uređuje status vještaka: imenovanje,\nprivremena zabrana i razrješenje. U ovom stavku uveden je pojam povezan uz\npravne osobe „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“ a koji je\npotpuno nejasan, odnosno nije definirano u kojim se uvjetima pravnoj osobi\nmože „oduzeti odobrenje“. Sva prava i obveze, u skladu sa propisom kojim se\nuređuje opći upravni postupak, treba jasno i jednoznačno odrediti.\nUz čl.14.2.\n- Popis nije upravni akt već javna objava na web stranicama nadležnih tijela.\nSlijedom toga se prava i obveze ne mogu utvrđivati povezivanjem na rokove\nkoji teku od radnje koja nije upravni akt. Umjesto „danom brisanje“ potrebno je\nodrediti „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy“\n-pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu. Predlaže se\nda se u tom slučaju iskaznica i pečat stave van snage."]
[1036,"DARKO SMODLAKA","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Iz popisa sudskih vještaka izbaciti adresi stanovanja, a ubaciti e-mail adresu. Dovoljno je ime i prezime, područje vještačenja, broj telefona i e-mail adresa"]
[1037,"KSENIJA TOMAŠ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Popis nije upravni akt već javna objava na web stranicama nadležnih tijela. Slijedom toga se prava i obveze ne mogu utvrđivati povezivanjem na rokove koji teku od radnje koja nije upravni akt. Umjesto „danom brisanje“ potrebno je odrediti „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy“   \n\n pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu. Predlaže se da se u tom slučaju iskaznica i pečat stave van snage.\n\nSa brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva.\nU praksi se događalo da pojedini vještaci nisu bili na popisu iako su imali važeće imenovanje te je stoga važno i navedeno regulirati (npr. nisu bili na popisu iz tehničkih razloga koji nisu u domeni vještaka)"]
[1038,"VERA MALNAR","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Uz čl. 14.1.\n- potrebno detaljnije urediti pojmove „pravne osobe koje su prestale s radom“ (da li su prestale pružati usluge vještačenja, pa su razriješene na vlastiti zahtjeva, da li se ova odredba odnosi na pokrenute postupke iz Stečajnog zakona itd.),\n- u čl.11. određeni su postupci kojima se uređuje status vještaka: imenovanje, privremena zabrana i razrješenje. U ovom stavku uveden je pojam povezan uz pravne osobe „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“ a koji je potpuno nejasan, odnosno nije definirano u kojim se uvjetima pravnoj osobi može „oduzeti odobrenje“. Sva prava i obveze, u skladu sa propisom kojim se uređuje opći upravni postupak, treba jasno i jednoznačno odrediti.\nUz čl.14.2.\n- Popis nije upravni akt već javna objava na web stranicama nadležnih tijela. Slijedom toga se prava i obveze ne mogu utvrđivati povezivanjem na rokove koji teku od radnje koja nije upravni akt. Umjesto „danom brisanje“ potrebno je odrediti „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy“\n\n pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu. Predlaže se da se u tom slučaju iskaznica i pečat stave van snage."]
[1039,"ROBERT SPUDIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Uz čl. 14.1.\n- potrebno detaljnije urediti pojmove „pravne osobe koje su prestale s radom“ (da li su prestale pružati usluge vještačenja, pa su razriješene na vlastiti zahtjeva, da li se ova odredba odnosi na pokrenute postupke iz Stečajnog zakona itd.),\n- u čl.11. određeni su postupci kojima se uređuje status vještaka: imenovanje, privremena zabrana i razrješenje. U ovom stavku uveden je pojam povezan uz pravne osobe „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“ a koji je potpuno nejasan, odnosno nije definirano u kojim se uvjetima pravnoj osobi može „oduzeti odobrenje“. Sva prava i obveze, u skladu sa propisom kojim se uređuje opći upravni postupak, treba jasno i jednoznačno odrediti.\nUz čl.14.2.\n- Popis nije upravni akt već javna objava na web stranicama nadležnih tijela. Slijedom toga se prava i obveze ne mogu utvrđivati povezivanjem na rokove koji teku od radnje koja nije upravni akt. Umjesto „danom brisanje“ potrebno je odrediti „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy“   \n\n pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu. Predlaže se da se u tom slučaju iskaznica i pečat stave van snage.\n\nSa brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva.\nU praksi se događalo da pojedini vještaci nisu bili na popisu iako su imali važeće imenovanje te je stoga važno i navedeno regulirati (npr. nisu bili na popisu iz tehničkih razloga koji nisu u domeni vještaka)"]
[1040,"DANIJELA HUBLIN","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Uz čl. 14.1.\n- potrebno detaljnije urediti pojmove „pravne osobe koje su prestale s radom“ (da li su prestale pružati usluge vještačenja, pa su razriješene na vlastiti zahtjeva, da li se ova odredba odnosi na pokrenute postupke iz Stečajnog zakona itd.),\n- u čl.11. određeni su postupci kojima se uređuje status vještaka: imenovanje, privremena zabrana i razrješenje. U ovom stavku uveden je pojam povezan uz pravne osobe „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“ a koji je potpuno nejasan, odnosno nije definirano u kojim se uvjetima pravnoj osobi može „oduzeti odobrenje“. Sva prava i obveze, u skladu sa propisom kojim se uređuje opći upravni postupak, treba jasno i jednoznačno odrediti.\nUz čl.14.2.\n- Popis nije upravni akt već javna objava na web stranicama nadležnih tijela. Slijedom toga se prava i obveze ne mogu utvrđivati povezivanjem na rokove koji teku od radnje koja nije upravni akt. Umjesto „danom brisanje“ potrebno je odrediti „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy“"]
[1041,"DARIO JANKOVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Iskaznicu i pečat treba staviti izvan snage, a ne vraćati. U Pravilnik treba unijeti da iskaznica i pečat prestaju važiti s danom brisanja vještaka iz Popisa."]
[1042,"KRISTINA KRPINA","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","dopuniti stavak 1. članka 14, na način da se kod spomenutih pravnih osoba, uključe i specijalizirane ustanove te državna tijela (pošto ih i Zakon o sudovima razlikuje):\npravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela koje su prestale s radom, kojima je oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja odnosno kojima je izrečena privremena zabrana obavljanja poslova sudskog vještačenja"]
[1043,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","\"Brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva.\nU praksi se događalo da pojedini vještaci nisu bili na popisu iako su imali važeće imenovanje te je stoga važno i navedeno regulirati (npr. nisu bili na popisu iz tehničkih razloga koji nisu u domeni vještaka)\""]
[1044,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Predlaže se promjena čl. 14. 2. na način: Sa brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva."]
[1045,"JASMINA FUKS","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Uz čl.14.2. \n pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu. Predlaže se da se u tom slučaju iskaznica i pečat stave van snage."]
[1046,"MAJA KOSTIJAL","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","U članku 14. stav 2. treba brisati. Stalni sudski vještaci sami su financirali i pečat i iskaznicu, zašto bi ju vratili Ministarstvu? Jednostavnije je brisati vještaka sa popisa i poništiti iskaznicu, a sa danom brisanja vještaka iz popisa prestaje vrijediti i iskaznica."]
[1047,"RANKO GAVRILOVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Uz čl. 14.1.\npotrebno detaljnije urediti pojmove „pravne osobe koje su prestale s radom“ (da li su prestale pružati usluge vještačenja, pa su razriješene na vlastiti zahtjeva, da li se ova odredba odnosi na pokrenute postupke iz Stečajnog zakona itd.), Također definirati situaciju kada do tada zaposleni sudski vještak, temeljem čijeg zaposlenja je pravna osoba mogla zatražiti odobrenje za obavljanje poslova sudskih vještačenja, iz bilo kojeg razloga raskine radni odnos sa takvom pravnom osobom.\nDodatno, ponovno skrećem pozornost na činjenicu da u čl. 3 uopće nije predviđeno obavljanje poslova sudskog vještačenja pravnim osobama."]
[1048,"GORANKA MAJIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Uz čl. 14.1.\n- potrebno detaljnije urediti pojmove „pravne osobe koje su prestale s radom“ (da li su prestale pružati usluge vještačenja, pa su razriješene na vlastiti zahtjeva, da li se ova odredba odnosi na pokrenute postupke iz Stečajnog zakona itd.),\n- u čl.11. određeni su postupci kojima se uređuje status vještaka: imenovanje, privremena zabrana i razrješenje. U ovom stavku uveden je pojam povezan uz pravne osobe „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“ a koji je potpuno nejasan, odnosno nije definirano u kojim se uvjetima pravnoj osobi može „oduzeti odobrenje“. Sva prava i obveze, u skladu sa propisom kojim se uređuje opći upravni postupak, treba jasno i jednoznačno odrediti.\nUz čl.14.2.\n- Popis nije upravni akt već javna objava na web stranicama nadležnih tijela. Slijedom toga se prava i obveze ne mogu utvrđivati povezivanjem na rokove koji teku od radnje koja nije upravni akt. Umjesto „danom brisanje“ potrebno je odrediti „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy“   \n\n pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu. Predlaže se da se u tom slučaju iskaznica i pečat stave van snage.\n\nSa brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva.\nU praksi se događalo da pojedini vještaci nisu bili na popisu iako su imali važeće imenovanje te je stoga važno i navedeno regulirati (npr. nisu bili na popisu iz tehničkih razloga koji nisu u domeni vještaka)"]
[1049,"DANICA SMOJVER","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Sa brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva"]
[1050,"DANICA SMOJVER","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu. Predlaže se da se u tom slučaju iskaznica i pečat stave van snage."]
[1051,"MIRJANA KOS","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","U članku 14. nije predviđena situacija u kojoj je protiv rješenja o brisanju spopisa pokrenut upravni spor. Ako se u istom traži odgodni učinak tužbe koji prijedlog sud usvoji, Ministarstvo mora vještaka vratiti na popis do pravomoćnog okončanja upravnog spora."]
[1052,"MIRJANA KOS","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu pa se u tom slučaju iskaznica i pečat trebaju staviti izvan snage.\nU članku 14. stavku 2. treba razlučiti brisanje s Popisa uslijed smrti vještaka i/ili razrješenja s jedne strane i privremene zabrane obavljanja poslova s druge strane. Naime, u slučaju privremene zabrane može se govoriti o privemenom pohranjivanju službene iskaznice i pečata u Ministarstvu do prestanka razloga za zabranu obavljanja poslova.\nPečat i službena iskaznica u slučaju trajnog prestanka obavljanja poslova trebaju biti stavljeni izvan snage a ne vraćeni Ministarstvu jer se u konačnici pribavljaju na trošak sudskog vještaka."]
[1053,"SENKA ĐINĐIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Uz čl. 14.1.\n- potrebno detaljnije urediti pojmove „pravne osobe koje su prestale s radom“ (da li su prestale pružati usluge vještačenja, pa su razriješene na vlastiti zahtjeva, da li se ova odredba odnosi na pokrenute postupke iz Stečajnog zakona itd.),\n- u čl.11. određeni su postupci kojima se uređuje status vještaka: imenovanje, privremena zabrana i razrješenje. U ovom stavku uveden je pojam povezan uz pravne osobe „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“ a koji je potpuno nejasan, odnosno nije definirano u kojim se uvjetima pravnoj osobi može „oduzeti odobrenje“. Sva prava i obveze, u skladu sa propisom kojim se uređuje opći upravni postupak, treba jasno i jednoznačno odrediti.\nUz čl.14.2.\n- Popis nije upravni akt već javna objava na web stranicama nadležnih tijela. Slijedom toga se prava i obveze ne mogu utvrđivati povezivanjem na rokove koji teku od radnje koja nije upravni akt. Umjesto „danom brisanje“ potrebno je odrediti „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy“   \n\n pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu. Predlaže se da se u tom slučaju iskaznica i pečat stave van snage.\n\nSa brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva.\nU praksi se događalo da pojedini vještaci nisu bili na popisu iako su imali važeće imenovanje te je stoga važno i navedeno regulirati (npr. nisu bili na popisu iz tehničkih razloga koji nisu u domeni vještaka)"]
[1054,"ZRINKO RUČEVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","U čl. 14. st. 1. uvodi se pojam „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“ u kontekstu pravnih osoba, koji je trenutačno nejasan. Nije definirano u kojim se uvjetima pravnoj osobi može oduzeti odobrenje. Predlaže se da se sva prava i obveze pravnih osoba jasno i jednoznačno odrede kako bi se osigurala pravna sigurnost i transparentnost postupka."]
[1055,"ZRINKO RUČEVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Članak 14. stavak 2. nije niti tehnički provediv jer nije predviđeno da Ministarstvo obavještava vještaka o danu kada će provesti brisanje s popisa. Potrebno je jasno definirati postupak i predvidjeti razuman rok za izvršenje."]
[1056,"ZRINKO RUČEVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Članak 14. st. 2. Popis objavljen na web-stranicama nadležnih tijela ne predstavlja upravni akt, stoga se prava i obveze vještaka ne mogu vezivati uz radnju koja sama po sebi nema pravni učinak."]
[1057,"LEDA RUČEVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Također, u članku 14. stavku 2. treba razlučiti brisanje s Popisa uslijed smrti vještaka i/ili razrješenja s jedne strane i privremene zabrane obavljanja poslova s druge strane. Naime, u slučaju privremene zabrane može se govoriti o privemenom pohranjivanju službene iskaznice i pečata u Ministarstvu do prestanka razloga za zabranu obavljanja poslova. Povrh toga, pokojni vještaci nisu u mogućnosti vratiti pečat i službenu iskaznicu (predlaže se da se u tom slučaju iskaznica i pečat stave van snage)."]
[1058,"LEDA RUČEVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Članak 14. stavak 2. nije tehnički provediv jer nije predviđeno da Ministarstvo obavještava vještaka o danu kada će provesti brisanje s popisa. Potrebno je jasno definirati postupak i predvidjeti razuman rok za izvršenje. Popis nije upravni akt već javna objava na web stranicama nadležnih tijela. Slijedom toga se prava i obveze ne mogu utvrđivati povezivanjem na rokove koji teku od radnje koja nije upravni akt. Umjesto „danom brisanje“ potrebno je odrediti „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy“"]
[1059,"ZRINKO RUČEVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","U članku 14. nije predviđena situacija u kojoj je protiv rješenja o brisanju spopisa pokrenut upravni spor. Ako se u istom traži odgodni učinak tužbe koji prijedlog sud usvoji, Ministarstvo mora vještaka vratiti na popis do pravomoćnog okončanja upravnog spora."]
[1060,"SNJEŽANA HOPP","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Članak 14. stavak 2. nije niti tehnički provediv jer nije predviđeno da Ministarstvo obavještava vještaka o danu kada će provesti brisanje s popisa. Potrebno je jasno definirati postupak i predvidjeti razuman rok za izvršenje."]
[1061,"JASMINA HUDOLETNJAK","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu pa se u tom slučaju iskaznica i pečat trebaju staviti izvan snage.U članku 14. stavku 2. treba razlučiti brisanje s Popisa uslijed smrti vještaka i/ili razrješenja s jedne strane i privremene zabrane obavljanja poslova s druge strane. Naime, u slučaju privremene zabrane može se govoriti o privemenom pohranjivanju službene iskaznice i pečata u Ministarstvu do prestanka razloga za zabranu obavljanja poslova.\nPečat i službena iskaznica u slučaju trajnog prestanka obavljanja poslova trebaju biti stavljeni izvan snage a ne vraćeni Ministarstvu jer se u konačnici pribavljaju na trošak sudskog vještaka."]
[1062,"KATIJA MARČE","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Uz čl. 14.1.\n- potrebno detaljnije urediti pojmove „pravne osobe koje su prestale s radom“ (da li su prestale pružati usluge vještačenja, pa su razriješene na vlastiti zahtjeva, da li se ova odredba odnosi na pokrenute postupke iz Stečajnog zakona itd.),\n- u čl.11. određeni su postupci kojima se uređuje status vještaka: imenovanje, privremena zabrana i razrješenje. U ovom stavku uveden je pojam povezan uz pravne osobe „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“ a koji je potpuno nejasan, odnosno nije definirano u kojim se uvjetima pravnoj osobi može „oduzeti odobrenje“. Sva prava i obveze, u skladu sa propisom kojim se uređuje opći upravni postupak, treba jasno i jednoznačno odrediti.\nUz čl.14.2.\n- Popis nije upravni akt već javna objava na web stranicama nadležnih tijela. Slijedom toga se prava i obveze ne mogu utvrđivati povezivanjem na rokove koji teku od radnje koja nije upravni akt. Umjesto „danom brisanje“ potrebno je odrediti „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy“   \n\n pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu. Predlaže se da se u tom slučaju iskaznica i pečat stave van snage.\n\nSa brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva.\nU praksi se događalo da pojedini vještaci nisu bili na popisu iako su imali važeće imenovanje te je stoga važno i navedeno regulirati (npr. nisu bili na popisu iz tehničkih razloga koji nisu u domeni vještaka)"]
[1063,"KRISTINA KONTREC","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Predlaže se promjena čl. 14. st. 2. na način: ''Brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva''.\nČlanak 14. stavak 2. nije tehnički provediv jer nije predviđeno da Ministarstvo obavještava vještaka o danu kada će provesti brisanje s popisa. Potrebno je jasno definirati postupak i predvidjeti razuman rok za izvršenje."]
[1064,"LJUBICA MILOŠ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Sa brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva.\nU praksi se događalo da pojedini vještaci nisu bili na popisu iako su imali važeće imenovanje te je stoga važno i navedeno regulirati (npr. nisu bili na popisu iz tehničkih razloga koji nisu u domeni vještaka)"]
[1065,"LJUBICA MILOŠ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14."," pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu. Predlaže se da se u tom slučaju iskaznica i pečat stave van snage."]
[1066,"LJUBICA MILOŠ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Uz čl.14.2.\n- Popis nije upravni akt već javna objava na web stranicama nadležnih tijela. Slijedom toga se prava i obveze ne mogu utvrđivati povezivanjem na rokove koji teku od radnje koja nije upravni akt. Umjesto „danom brisanje“ potrebno je odrediti „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy“"]
[1067,"LJUBICA MILOŠ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Uz čl. 14.1.\n- potrebno detaljnije urediti pojmove „pravne osobe koje su prestale s radom“ (da li su prestale pružati usluge vještačenja, pa su razriješene na vlastiti zahtjeva, da li se ova odredba odnosi na pokrenute postupke iz Stečajnog zakona itd.),\n- u čl.11. određeni su postupci kojima se uređuje status vještaka: imenovanje, privremena zabrana i razrješenje. U ovom stavku uveden je pojam povezan uz pravne osobe „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“ a koji je potpuno nejasan, odnosno nije definirano u kojim se uvjetima pravnoj osobi može „oduzeti odobrenje“. Sva prava i obveze, u skladu sa propisom kojim se uređuje opći upravni postupak, treba jasno i jednoznačno odrediti."]
[1068,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","U članku 14. stavku 2. treba razlučiti brisanje s Popisa uslijed smrti vještaka i/ili razrješenja s jedne strane i privremene zabrane obavljanja poslova s druge strane. Naime, u slučaju privremene zabrane može se govoriti o privemenom pohranjivanju iskaznice (pečata??) kod Ministarstva, s time da vještak mora dobiti odgovarajuće garancije o tome da iskaznica (i pečat??) neće biti zlorabljeni bez znanja vještaka."]
[1069,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","U članku 14. stavku 2. treba razlučiti brisanje s Popisa uslijed smrti vještaka i/ili razrješenja s jedne strane i privremene zabrane obavljanja poslova s druge strane. Naime, u slučaju privremene zabrane može se govoriti o privemenom pohranjivanju iskaznice (pečata??) kod Ministarstva, s time da vještak mora dobiti odgovarajuće garancije o tome da iskaznica (i pečat??) neće biti zlorabljeni bez znanja vještaka."]
[1070,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","U članku 14. stavku 1. nije jasno na što se odnosi termin \"pravne osobe koje su prestale s radom\"; je li to prestanak s obavljanjem poslova vještačenja, ili je to otvaranje postupka likvidacije / stečaja ili je to brisanje pravne osobe iz odgovarajućeg sudskog registra ili?"]
[1071,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","U članku 14. stavku 1. ništa se ne govori o državnim tijelima i specijaliziranim ustanovama a koje također mogu prestati s radom ili im može biti oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja i dr."]
[1072,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Uz članak 14. stavak 2. - kako će vještak koji je preminuo vratiti iskaznicu (i pečat???)?"]
[1073,"ALEKSANDER VRANKO","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","U čl.14.st.2. brisati iz razloga što pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu. Vjerojatnija je mogućnost da se isto stavi van snage."]
[1074,"INOSLAV NIKOLIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Uz čl. 14.1.\n- potrebno detaljnije urediti pojmove „pravne osobe koje su prestale s radom“ (da li su prestale pružati usluge vještačenja, pa su razriješene na vlastiti zahtjeva, da li se ova odredba odnosi na pokrenute postupke iz Stečajnog zakona itd.),\n- u čl.11. određeni su postupci kojima se uređuje status vještaka: imenovanje, privremena zabrana i razrješenje. U ovom stavku uveden je pojam povezan uz pravne osobe „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“ a koji je potpuno nejasan, odnosno nije definirano u kojim se uvjetima pravnoj osobi može „oduzeti odobrenje“. Sva prava i obveze, u skladu sa propisom kojim se uređuje opći upravni postupak, treba jasno i jednoznačno odrediti.\nUz čl.14.2.\n- Popis nije upravni akt već javna objava na web stranicama nadležnih tijela. Slijedom toga se prava i obveze ne mogu utvrđivati povezivanjem na rokove koji teku od radnje koja nije upravni akt. Umjesto „danom brisanje“ potrebno je odrediti „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy“"]
[1075,"VIŠNJA PERAJICA","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Članak 14. stavak (1)\n\nSve pojmove povezane s brisanjem vještaka i pravnih osoba s popisa, uključujući:\n„pravne osobe koje su prestale s radom“ i „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“,\npotrebno je jasno definirati, a prava i obveze vještaka i pravnih osoba u postupku imenovanja, \nprivremene zabrane i razrješenja treba jednoznačno odrediti u skladu s propisima o općem upravnom postupku,\nuključujući kriterije, rokove i procedure, kako bi se spriječila proizvoljna primjena i pravna nesigurnost.\n\nČlanak 14. stavak (2)\n\nObveza vraćanja pečata i službene iskaznice treba se primjenjivati samo na žive vještake; \nza pokojne vještake pečat i iskaznica se administrativno stavljaju izvan snage, te budući da pečat\nfinancira sam vještak, nije nužno zahtijevati njegov povrat, dovoljno je evidentirati prestanak ovlasti. \nRok za izvršenje ove obveze treba biti utvrđen \"u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy\"\n umjesto \"danom brisanja\"."]
[1076,"ZRINKO RUČEVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Uz članak 14. stavak 2. - kako će vještak koji je preminuo vratiti iskaznicu (i pečat???)?"]
[1077,"ZRINKO RUČEVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","U članku 14. stavku 1. ništa se ne govori o državnim tijelima i specijaliziranim ustanovama a koje također mogu prestati s radom ili im može biti oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja i dr."]
[1078,"ZRINKO RUČEVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","U članku 14. stavku 1. nije jasno na što se odnosi termin \"pravne osobe koje su prestale s radom\"; je li to prestanak s obavljanjem poslova vještačenja, ili je to otvaranje postupka likvidacije / stečaja ili je to brisanje pravne osobe iz odgovarajućeg sudskog registra ili?"]
[1079,"ZRINKO RUČEVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","U članku 14. stavku 2. treba razlučiti brisanje s Popisa uslijed smrti vještaka i/ili razrješenja s jedne strane i privremene zabrane obavljanja poslova s druge strane. Naime, u slučaju privremene zabrane može se govoriti o privemenom pohranjivanju iskaznice (pečata??) kod Ministarstva, s time da vještak mora dobiti odgovarajuće garancije o tome da iskaznica (i pečat??) neće biti zlorabljeni bez znanja vještaka."]
[1080,"ZRINKO RUČEVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","U članku 14. stavku 2. potrebno je odrediti u kojem roku je stalni sudski vještak dužan vratit službenu iskaznicu Ministarstvu.\nŠto se tiče pečata, njega nije izdalo Ministarstvo i nema se zašto isti vraćati Ministarstvu. Pogotovo nije jasno na koji način bi Ministarstvo osiguralo da s tim pečatom neće biti zloporaba."]
[1081,"DANICA SMOJVER","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Umjesto „danom brisanje“ potrebno je odrediti „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy“"]
[1082,"INGRID ŽUDIH-KOROMAN","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Potrebno je definirati rokove za brisanje.\nNadalje, potrebno je jasno odrediti što znači pojam „pravne osobe koje su prestale s radom“ odnosno na kakav prestanak rada se misli. \nPotrebno je definirati pojam „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“, tko oduzima odobrenje i pod kojim uvjetima?\nObzirom da članak 12. upućuje na ZUP, predlaže se predmetni pojam povezati sa mjerodavnim propisom."]
[1083,"IRENA ŽUNTAR","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Uz čl. 14.1.\n- potrebno detaljnije urediti pojmove „pravne osobe koje su prestale s radom“ (da li su prestale pružati usluge vještačenja, pa su razriješene na vlastiti zahtjeva, da li se ova odredba odnosi na pokrenute postupke iz Stečajnog zakona itd.),\n- u čl.11. određeni su postupci kojima se uređuje status vještaka: imenovanje, privremena zabrana i razrješenje. U ovom stavku uveden je pojam povezan uz pravne osobe „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“ a koji je potpuno nejasan, odnosno nije definirano u kojim se uvjetima pravnoj osobi može „oduzeti odobrenje“. Sva prava i obveze, u skladu sa propisom kojim se uređuje opći upravni postupak, treba jasno i jednoznačno odrediti.\nUz čl.14.2.\n- Popis nije upravni akt već javna objava na web stranicama nadležnih tijela. Slijedom toga se prava i obveze ne mogu utvrđivati povezivanjem na rokove koji teku od radnje koja nije upravni akt. Umjesto „danom brisanje“ potrebno je odrediti „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy“   \n\n- pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu. Predlaže se da se u tom slučaju iskaznica i pečat stave van snage. Također, predlaže se da se umjesto kompliciranja vraćanja pečata i iskaznice, koje su ionako vještaci osobno platitli, isti stave van snage za sve navedene u čl. 14. st. 1.  \n\nSa brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva.\nU praksi se događalo da pojedini vještaci nisu bili na popisu iako su imali važeće imenovanje te je stoga važno i navedeno regulirati (npr. nisu bili na popisu iz tehničkih razloga koji nisu u domeni vještaka)"]
[1084,"MARKO DVORSKI","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Predlaže se promjena čl. 14. 2. na način: Sa brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva.\n\nBrisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva.\nU praksi se događalo da pojedini vještaci nisu bili na popisu iako su imali važeće imenovanje te je stoga važno i navedeno regulirati (npr. nisu bili na popisu iz tehničkih razloga koji nisu u domeni vještaka)"]
[1085,"ANISIJA BEŠLIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Sa brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva.\nU praksi se događalo da pojedini vještaci nisu bili na popisu iako su imali važeće imenovanje te je stoga važno i navedeno regulirati (npr. nisu bili na popisu iz tehničkih razloga koji nisu u domeni vještaka)"]
[1086,"ANISIJA BEŠLIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14."," pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu. Predlaže se da se u tom slučaju iskaznica i pečat stave van snage."]
[1087,"ANISIJA BEŠLIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Uz čl.14.2.\n- Popis nije upravni akt već javna objava na web stranicama nadležnih tijela. Slijedom toga se prava i obveze ne mogu utvrđivati povezivanjem na rokove koji teku od radnje koja nije upravni akt. Umjesto „danom brisanje“ potrebno je odrediti „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy“"]
[1088,"ANISIJA BEŠLIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Uz čl. 14.1.\n- potrebno detaljnije urediti pojmove „pravne osobe koje su prestale s radom“ (da li su prestale pružati usluge vještačenja, pa su razriješene na vlastiti zahtjeva, da li se ova odredba odnosi na pokrenute postupke iz Stečajnog zakona itd.),\n- u čl.11. određeni su postupci kojima se uređuje status vještaka: imenovanje, privremena zabrana i razrješenje. U ovom stavku uveden je pojam povezan uz pravne osobe „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“ a koji je potpuno nejasan, odnosno nije definirano u kojim se uvjetima pravnoj osobi može „oduzeti odobrenje“. Sva prava i obveze, u skladu sa propisom kojim se uređuje opći upravni postupak, treba jasno i jednoznačno odrediti."]
[1089,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Sa brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva.\nU praksi se događalo da pojedini vještaci nisu bili na popisu iako su imali važeće imenovanje te je stoga važno i navedeno regulirati (npr. nisu bili na popisu iz tehničkih razloga koji nisu u domeni vještaka)"]
[1090,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu. Predlaže se da se u tom slučaju iskaznica i pečat stave van snage."]
[1091,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Popis nije upravni akt već javna objava na web stranicama nadležnih tijela. Slijedom toga se prava i obveze ne mogu utvrđivati povezivanjem na rokove koji teku od radnje koja nije upravni akt. Umjesto „danom brisanje“ potrebno je odrediti „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy“"]
[1092,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","u čl.11. određeni su postupci kojima se uređuje status vještaka: imenovanje, privremena zabrana i razrješenje. U ovom stavku uveden je pojam povezan uz pravne osobe „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“ a koji je potpuno nejasan, odnosno nije definirano u kojim se uvjetima pravnoj osobi može „oduzeti odobrenje“. Sva prava i obveze, u skladu sa propisom kojim se uređuje opći upravni postupak, treba jasno i jednoznačno odrediti."]
[1093,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","potrebno detaljnije urediti pojmove „pravne osobe koje su prestale s radom“ (da li su prestale pružati usluge vještačenja, pa su razriješene na vlastiti zahtjeva, da li se ova odredba odnosi na pokrenute postupke iz Stečajnog zakona itd.),"]
[1094,"TONI MILJAK","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Članak 14. stavak 2. nije niti tehnički provediv jer nije predviđeno da Ministarstvo obavještava vještaka o danu kada će provesti brisanje s popisa. Potrebno je jasno definirati postupak i predvidjeti razuman rok za izvršenje.\nPredlaže se promjena čl. 14. 2. na način: ''Brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva''."]
[1095,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Članak 14. st. 2. Popis objavljen na web-stranicama nadležnih tijela ne predstavlja upravni akt, stoga se prava i obveze vještaka ne mogu vezivati uz radnju koja sama po sebi nema pravni učinak."]
[1096,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Članak 14. stavak 2. nije niti tehnički provediv jer nije predviđeno da Ministarstvo obavještava vještaka o danu kada će provesti brisanje s popisa. Potrebno je jasno definirati postupak i predvidjeti razuman rok za izvršenje."]
[1097,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","U čl. 14. st. 1. uvodi se pojam „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“ u kontekstu pravnih osoba, koji je trenutačno nejasan. Nije definirano u kojim se uvjetima pravnoj osobi može oduzeti odobrenje. Predlaže se da se sva prava i obveze pravnih osoba jasno i jednoznačno odrede kako bi se osigurala pravna sigurnost i transparentnost postupka."]
[1098,"INES LOZIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Predlaže se promjena čl. 14. 2. na način: Sa brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva."]
[1099,"INES LOZIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva.\nU praksi se događalo da pojedini vještaci nisu bili na popisu iako su imali važeće imenovanje te je stoga važno i navedeno regulirati (npr. nisu bili na popisu iz tehničkih razloga koji nisu u domeni vještaka)"]
[1100,"KSENIJA TOMAŠ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Potrebno detaljnije urediti pojmove „pravne osobe koje su prestale s radom“ (da li su prestale pružati usluge vještačenja, pa su razriješene na vlastiti zahtjeva, da li se ova odredba odnosi na pokrenute postupke iz Stečajnog zakona itd.),\n- u čl.11. određeni su postupci kojima se uređuje status vještaka: imenovanje, privremena zabrana i razrješenje. U ovom stavku uveden je pojam povezan uz pravne osobe „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“ a koji je potpuno nejasan, odnosno nije definirano u kojim se uvjetima pravnoj osobi može „oduzeti odobrenje“. Sva prava i obveze, u skladu sa propisom kojim se uređuje opći upravni postupak, treba jasno i jednoznačno odrediti."]
[1101,"DANICA SMOJVER","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","Sa brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva"]
[1102,"INGRID SAVIĆ","Brisanje iz Popisa,\nČlanak 14.","- potrebno detaljnije urediti pojmove „pravne osobe koje su prestale s radom“ (da li su prestale pružati usluge vještačenja, pa su razriješene na vlastiti zahtjeva, da li se ova odredba odnosi na pokrenute postupke iz Stečajnog zakona itd.),\n- u čl.11. određeni su postupci kojima se uređuje status vještaka: imenovanje, privremena zabrana i razrješenje. U ovom stavku uveden je pojam povezan uz pravne osobe „oduzeto odobrenje za obavljanje poslova vještačenja“ a koji je potpuno nejasan, odnosno nije definirano u kojim se uvjetima pravnoj osobi može „oduzeti odobrenje“. Sva prava i obveze, u skladu sa propisom kojim se uređuje opći upravni postupak, treba jasno i jednoznačno odrediti.\nUz čl.14.2.\n- Popis nije upravni akt već javna objava na web stranicama nadležnih tijela. Slijedom toga se prava i obveze ne mogu utvrđivati povezivanjem na rokove koji teku od radnje koja nije upravni akt. Umjesto „danom brisanje“ potrebno je odrediti „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja iz čl. yy“   \n\n pokojni vještaci nikako ne mogu vratiti pečat i službenu iskaznicu. Predlaže se da se u tom slučaju iskaznica i pečat stave van snage.\n\nSa brisanjem iz Popisa stalnih sudskih vještaka prestaje vrijediti i pečat i službena iskaznica Ministarstva.\nU praksi se događalo da pojedini vještaci nisu bili na popisu iako su imali važeće imenovanje te je stoga važno i navedeno regulirati (npr. nisu bili na popisu iz tehničkih razloga koji nisu u domeni vještaka)"]
[1103,"SUAD KADRIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nV. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ","Generalno u svim člancima umjesto nagrade treba pisati naknada za nalaz i mišljenje ili procjenu  i sl."]
[1104,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nV. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ","Generalno u svim člancima umjesto nagrade treba pisati naknada za nalaz i mišljenje ili procjenu  i sl."]
[1105,"MELITA BESTVINA","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nV. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ","Generalno u svim člancima umjesto nagrade treba pisati naknada za nalaz i mišljenje ili procjenu  i sl."]
[1106,"SNJEŽANA ASIĆ RAOS","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nV. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ","Pravo na naknadu troška stručne usluge:\nNaknada se određuje bodovima, a vrijednost boda je   2,28  EUR-a bruto  odnosno   80,00 EUR-a po satu,  bez PDV-a  i to za   1. izradu pisanog nalaza i mišljenja  od 300,00 EUR-a  na više ......"]
[1107,"DAVOR FERENC","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Umjesto nagrada predlažem da se upotrebljava izraz naknada za obavljeno vještačenje. Vrijednost boda od 0,4 € je sramotna i treba je  svakako izjednačiti sa vrijednošću boda odvjetnika od 2 €.  Kolika je uloga vještaka u sudskom postupku znaju oni koji za razliku od nekih, sudjeluju u sudskim raspravama i koji znaju da se bez obavljenog vještačenja velika većina sudskih predmeta ne može okončati. Izjednačavati sat rada vještaka sa vrijednosti sata rada čistačice ( brz namjere omalovažavanja tog posla ) je toliko omalovažavajuće da si čovjek postavlja pitanje smisla bavljenja tim poslom.  Kako ocjenjivati rad mehaničara ili auto limara kad je njega satnica nekoliko puta veća od satnice vještaka?? Ako smo u prijedlogu Pravilnika izjednačeni kod troškova prijevoza i kod dnevnica, dajte nas po logici stvari onda izjednačite i po vrijednosti sata rada."]
[1108,"SANJA PERNJAK","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Predlažem da se u propisima jasno uredi da je naknada sudskog vještaka oslobođena PDV-a, kao što su to i druge usluge od javnog interesa (npr. određene djelatnosti u obrazovanju, zdravstvu, socijalnoj skrbi i sl.), čime bi se osigurala fiskalna dosljednost i pravičnost poreznog tretmana prema vještacima i sudovima, jer taj se PDV ne može koristiti kao pretporez, jer usluga nije isporučena njoj već sudu, što dodatno potvrđuje da se radi o javnoj funkciji, a ne tržišnoj transakciji."]
[1109,"SANJA PERNJAK","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Nagrade sudskim vještacima nisu mijenjane od 1998. godine (Pravilnik o stalnim sudskim vještacima, NN 21/98), odnosno već 27 godina. Satnica tada je iznosila 70,00 kn bruto (9,29 EUR), dok je sada predložena neprihvatljiva vrijednost od 14,00 EUR bruto (cca. 8,27 EUR neto). Takav prijedlog je uvredljiv, pogotovo ako se nešto pomnije razmisli o ulozi sudskih vještaka u sudskim,. istražnim i dr. postupcima. Predlaže se rad najvećih stručnjaka u državi, na vještačenjima u sudskim, istražnim i dr. postupcima za satnicu koja je tek oko 2 EUR viša od učeničke satnice!?\nVrijednost satnice treba biti propisana u visini kao i kod svih ostalih stručnih kadrova (odvjetnici primjerice)\n\nOd 2020. do 2025. broj vještaka smanjen je za 35%, a pravosudna tijela već se suočavaju s nedostatkom stručnog kadra. Predložena satnica dodatno će destimulirati vještake, nastaviti trend smanjenja njihovog broja i ugroziti kvalitetu te dostupnost sudskih vještačenja a time će direktno biti ugroženo učinkovito funkcioniranje nezavisnog i nepristranog suda."]
[1110,"ZRINKO RUČEVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Prijedlog Pravilnika u pogledu prava na nagradu, imajuući u vidu predloženu visinu boda, odnosno posljedično cijenu sata rada vještaka, ne uvažava sljedeće činjenice, odnosno proizvodi sljeddeće negativne utjecaje na sudske i druge pravosudne postupke:\n\n- vještaci su javna služba bez koje sud ne može donositi doluke,\n- efekt predloženih cijena biti će daljnje osipanje broja vještaka i očekivano pad kvalitete vještačenja,\n- ako su vještačenja nekvalitetna, takve će biti i sudske odluke,\n- visina predložene vrijednosti rada nije razmjerna ulozi vještaka u pravosudnom sustavu i ne ostvaruje cilj,\n- predloženim parametrima vrednovanja rada vještaka direktno je ugrožena neovisnost sudskog postupka,\n- neadekvatnim vrednovanjem rada vještaka utječe se na rad suda i ishod sudkih postupaka,\n- ako vještaci kao javna služba moraju preuzeti postao (osim u opravdanim slučajevima) takva obveza mora biti popraćena s odgovarajućim pravima"]
[1111,"ZRINKO RUČEVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Predložene vrijednosti boda, kao i drugi elementi povezani s obračunom nagrade i naknada za provedeno vještačenje ne prolaze test Europskog prava, odnosno takvi kakvi su predloženi ne garantiraju pravo na nezavisan i nepristran sud, o čemu su već donesene odluke Suda Europske unije (primjerice u spojenim predmetima C-146/23 (Sąd Rejonowa w Bialymstoku) i C-374/23 (Adokreiké); u daljnjem tekstu: Odluka).\n\nIako se radi o Odluci koja se odnosi na neovisnost i nepristranost sudova u kontekstu primanja sudaca, na analogan se način Odluka može i treba primijeniti i na neovisnost i nepristranost vještaka u kontekstu primanja vještaka, jer bez neovisnog i nepristranog vještaka nema niti neovinskog i nepristranog suda.\n\nU tom su postupku nacionalni sudovi Poljske i Litve uputili  Sudu Europske unije sljedeća prethodna pitanja:\n\n„Treba li članak 2. [UEU a] u kojem se utvrđuju vrijednosti na kojima se temelji Europska unija i upućuje na poštovanje vladavine prava i članak 19. stavak 1. drugi podstavak [UEU a] u vezi s člankom 47. [Povelje] koji se odnose na to da države članice osiguravaju djelotvornu sudsku zaštitu koja se temelji na pravu na pristup neovisnom i nepristranom sudu, tumačiti na način da se načelu neovisnosti sudaca protive odredbe nacionalnog prava koje, kako bi se smanjili proračunski troškovi, uzrokuju odustajanje od mehanizma za određivanje primitaka od rada sudaca na temelju objektivnih kriterija koji ne ovise o proizvoljnom uplitanju izvršne i zakonodavne vlasti, pri čemu te odredbe dovode do trajnog smanjenja primitaka od rada sudaca i time povređuju ustavna jamstva za osiguravanje sucima primitaka od rada koji odgovaraju dostojanstvu službe i opsegu njihovih obveza te sudovanje neovisnih sudova i neovisnih sudaca?”\n„1.      Treba li vrijednosti demokracije, vladavine prava, poštovanja ljudskih prava i pravde, koje su zajamčene u članku 2. UEU a, i članak 19. stavak 1. drugi podstavak UEU a tumačiti na način da zakonodavnoj i izvršnoj vlasti država članica daju neograničenu i isključivu diskrecijsku ovlast da nacionalnim zakonodavstvom odrede primitke od rada sudaca u visini koja ovisi isključivo o volji zakonodavne i izvršne vlasti?\n2.      Treba li članak 19. stavak 1. drugi podstavak UEU a i članak 47. [Povelje], koji se, među ostalim, odnosi na neovisnost pravosuđa, tumačiti na način da dopuštaju državama članicama da nacionalnim zakonodavstvom uvedu pravila kojima se primici od rada sudaca određuju u visini manjoj od nagrade ili naknade troškova koje je država odredila za pripadnike drugih pravnih struka?”\n\nU Odluci je Sud Europske unije, između ostaloga, naveo:\n\nTumačenje tih odredbi (napomena: odredbi primarnog prava Unije) očito ulazi u nadležnost Suda na temelju članka 267. UFEU a. Naime, iako je ustrojstvo pravosuđa u državama članicama u njihovoj nadležnosti, države članice prilikom izvršavanja te nadležnosti ipak su dužne poštovati obveze koje za njih proizlaze iz prava Unije (vidjeti u tom smislu presude od 18. svibnja 2021., Asociaţia „Forumul Judecătorilor din România” i dr., C 83/19, C 127/19, C 195/19, C 291/19, C 355/19 i C 397/19, EU:C:2021:393, t. 111. i od 9. siječnja 2024., G. i dr. (Imenovanje sudaca redovnih sudova u Poljskoj), C 181/21 i C 269/21, EU:C:2024:1, t. 57. i 58.), osobito kada utvrđuju pravila za određivanje primitaka od rada sudaca. (točka 33. Odluke)\n\nS obzirom na navedeno, pitanja postavljena u predmetima C 146/23 i C 374/23, koja valja ispitati zajedno, treba shvatiti na način da se njima u biti želi saznati treba li članak 19. stavak 1. drugi podstavak UEU a, u vezi s člankom 2. UEU a, tumačiti na način da se načelu neovisnosti sudaca protivi to da:\n–        s jedne strane, zakonodavna i izvršna vlast države članice u zakonodavstvu te države članice diskrecijski određuju pravila za određivanje primitaka od rada sudaca;\n–        s druge strane, zakonodavna i izvršna vlast države članice odstupaju od propisa te države članice kojim se objektivno utvrđuju pravila za određivanje primitaka od rada sudaca, time što odlučuju povećati te primitke od rada u manjoj mjeri nego što je to predviđeno tim propisom, odnosno zamrznuti ili smanjiti iznos navedenih primitaka od rada. (točka 44. Odluke)\n\nNaime, u skladu s ustaljenom sudskom praksom navedenom u točki 33. ove presude, iako je ustrojstvo pravosuđa u državama članicama u njihovoj nadležnosti, one su ipak prilikom izvršavanja te nadležnosti dužne poštovati obveze koje imaju na temelju prava Unije, a osobito članka 2. i članka 19. stavka 1. drugog podstavka UEU a (vidjeti u tom smislu presudu od 22. veljače 2022., RS (Učinak presuda ustavnog suda), C 430/21, EU:C:2022:99, t. 38. i navedenu sudsku praksu). To osobito vrijedi za utvrđivanje pravila za određivanje primitaka od rada sudaca. (točka 46. Odluke)\n\nZahtjev neovisnosti sudova, koji je svojstven zadaći suđenja, proizlazi iz bitnog sadržaja temeljnog prava na djelotvornu sudsku zaštitu i pošteno suđenje, koje ima ključnu važnost kao jamstvo zaštite svih prava koja osobe izvode iz prava Unije i očuvanja zajedničkih vrijednosti država članica navedenih u članku 2. UEU a, osobito vrijednosti vladavine prava (presude od 11. srpnja 2024., Hann Invest i dr., C 554/21, C 622/21 i C 727/21, EU:C:2024:594, t. 49. i od 29. srpnja 2024., Valančius, C 119/23, EU:C:2024:653, t. 46.). (točka 48. Odluke)\n\nPojam neovisnosti sudova osobito znači da predmetno tijelo svoje sudske dužnosti izvršava posve samostalno, a da se pritom ni u kojem pogledu ne nalazi u hijerarhijskom ili podređenom odnosu i da ne prima naloge ili upute bilo koje vrste te da je tako zaštićeno od vanjskih utjecaja ili pritisaka koji mogu ugroziti neovisnu prosudbu njegovih članova i utjecati na njihove odluke. Baš kao i zabrana razrješenja članova predmetnog tijela, to što oni primaju plaću koja je odgovarajuća s obzirom na važnost funkcija koje obavljaju predstavlja jamstvo svojstveno neovisnosti sudaca (presude od 27. veljače 2018., Associação Sindical dos Juízes Portugueses, C 64/16, EU:C:2018:117, t. 44. i 45. i od 7. veljače 2019., Escribano Vindel, C 49/18, EU:C:2019:106, t. 66.). (točka 49. Odluke)\n\nKonkretnije, u skladu s načelom diobe vlasti, koje karakterizira funkcioniranje vladavine prava, neovisnost sudova mora osobito biti zajamčena u odnosu na zakonodavnu i izvršnu vlast (presude od 19. studenoga 2019., A. K. i dr. (Neovisnost disciplinskog vijeća Vrhovnog suda), C 585/18, C 624/18 i C 625/18, EU:C:2019:982, t. 124.; od 20. travnja 2021., Repubblika, C 896/19, EU:C:2021:311, t. 54. i od 22. veljače 2022., RS (Učinak presuda ustavnog suda), C 430/21, EU:C:2022:99, t. 42.). (točka 50. Odluke)\n\nMeđutim, sama činjenica da su zakonodavna i izvršna vlast države članice uključene u određivanje primitaka od rada sudaca ne može sama po sebi dovesti do ovisnosti sudaca o tim vlastima niti izazvati sumnju u njihovu neovisnost ili nepristranost. Kao što je to Europska komisija istaknula u svojim pisanim očitovanjima, države članice raspolažu širokom marginom prosudbe kada pripremaju svoj proračun i odlučuju između različitih stavki javnih rashoda. Ta široka margina prosudbe uključuje određivanje metode izračuna tih troškova i, osobito, primitaka od rada sudaca. Naime, nacionalna zakonodavna i izvršna vlast u najboljem su položaju da uzmu u obzir poseban društveno gospodarski kontekst države članice u kojem taj proračun treba izraditi i zajamčenu neovisnost sudaca. (točka 51. Odluke)\n\nIpak ostaje činjenica da nacionalna pravila o primicima od rada sudaca ne smiju kod pojedinaca pobuditi legitimne sumnje u pogledu neovisnosti dotičnih sudaca od utjecaja vanjskih čimbenika i njihove neutralnosti u odnosu na suprotstavljene interese (vidjeti, po analogiji, presudu od 20. travnja 2021., Repubblika, C 896/19, EU:C:2021:311, t. 56. do 57.). (točka 52. Odluke)\n\nOsim toga, načelo neovisnosti sudaca, u vezi s načelom pravne sigurnosti, zahtijeva da pravila za određivanje njihovih primitaka od rada budu objektivna, predvidljiva, stabilna i transparentna, tako da se isključi svaka proizvoljna intervencija zakonodavne i izvršne vlasti dotične države članice. (točka 56. Odluke)\n\nKao drugo, kao što je to navedeno u točki 49. ove presude, to što suci primaju primitke od rada čija visina odgovara važnosti funkcija koje obavljaju predstavlja jamstvo svojstveno njihovoj neovisnosti. (točka 57. Odluke)\n\nU tom pogledu, iz sudske prakse proizišle iz presude od 7. veljače 2019., Escribano Vindel (C 49/18, EU:C:2019:106, t. 70., 71. i 73.), proizlazi da visina primitaka od rada sudaca mora biti dovoljno visoka, s obzirom na socioekonomski kontekst dotične države članice, da bi im se dodijelila određena ekonomska neovisnost koja ih može zaštititi od rizika eventualne vanjske intervencije ili pritisaka koji bi mogli ugroziti neutralnost odluka koje moraju donijeti. Stoga visina tih primitaka od rada mora biti takva da suce štiti od rizika od korupcije. (točka 58. Odluke)\n\nU točki 54. Preporuke Odbora ministara iz 2010. navodi se da bi „primici od rada sudaca trebali biti razmjerni njihovoj ulozi i odgovornostima te biti dostatni da bi ih se zaštitilo od bilo kakvog pritiska da se utječe na njihove odluke”. U točki 57. obrazloženja te preporuke pojašnjava se da je „[p]rimjerena visina primitaka od rada ključni element borbe protiv korupcije sudaca te joj je cilj zaštititi ih od mogućih pritisaka”. (točka 59. Odluke)\n\nUsto, primjerenost primitaka od rada sudaca treba ocijeniti uzimajući u obzir gospodarsku, socijalnu i financijsku situaciju dotične države članice, kao što je to nezavisni odvjetnik u biti istaknuo u točki 49. svojeg mišljenja. U tom je pogledu primjereno usporediti prosječne primitke od rada sudaca s prosječnom plaćom u navedenoj državi, kao što je to osobito istaknuto u izvješću o ocjeni europskih pravosudnih sustava koje je 2020. sastavila Europska komisija za učinkovitost pravosuđa (CEPEJ) (str. 68.). (točka 62. Odluke)\n\nS obzirom na sva prethodna razmatranja, na pitanja postavljena u predmetima C 146/23 i C 374/23 valja odgovoriti tako da članak 19. stavak 1. drugi podstavak UEU a, u vezi s člankom 2. UEU a, treba tumačiti na način da se načelu neovisnosti sudaca ne protivi to da:\n–        s jedne strane, zakonodavna i izvršna vlast države članice određuju primitke od rada sudaca pod uvjetom da to određivanje nije obuhvaćeno proizvoljnim izvršavanjem ovlasti, nego se temelji na pravilima koja:\n–        su predviđena zakonom,\n–        su objektivna, predvidljiva, stabilna i transparentna,\n–        osiguravaju sucima visinu primitaka od rada koja odgovara važnosti dužnosti koje obavljaju, uzimajući u obzir gospodarsku, socijalnu i financijsku situaciju u dotičnoj državi članici i prosječnu plaću u toj državi članici, i\n–        mogu biti predmet djelotvornog sudskog nadzora u skladu s postupovnim pravilima predviđenima pravom navedene države članice;\n–        s druge strane, zakonodavna i izvršna vlast države članice odstupaju od nacionalnog propisa kojim se objektivno utvrđuju pravila za određivanje primitaka od rada sudaca, na način da odluče povećati te primitke od rada u manjoj mjeri nego što je to predviđeno tim propisom, odnosno zamrznuti ili smanjiti iznos navedenih primitaka od rada, pod uvjetom da takva mjera odstupanja ne predstavlja proizvoljno izvršavanje ovlasti već:\n–        je predviđena zakonom,\n–        utvrđuje pravila za određivanje primitaka od rada koji su objektivni, predvidljivi i transparentni,\n–        opravdana je ciljem od općeg interesa koji se nastoji postići mjerama koje se, osim u iznimnim valjano opravdanim okolnostima, ne odnose posebno na suce, nego općenito utječu na primitke od rada drugih kategorija javnih dužnosnika ili službenika,\n–        nužna je i strogo proporcionalna ostvarenju tog cilja, što podrazumijeva da je i dalje iznimna i privremena te da ne utječe negativno na primjerenost primitaka od rada sudaca s obzirom na važnost dužnosti koje obavljaju, i\n–        može biti predmet djelotvornog sudskog nadzora u skladu s postupovnim pravilima predviđenima pravom navedene države članice.\n(točka 90. Odluke)\n\nSve supra navedeno treba biti uzeto u obzir i kod određivanja kriterija za obračun visine nagrade i naknade koja pripada vještaku za provedeno vještačenje, u suprotnom se dobivaju propisi koji su u direktnoj koliziji s pravom Europske unije u pogledu osiguravanja pravne države te neovisnog i nepristranog suda."]
[1112,"JERONIM PANDURIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Osim samog prva na naknadu, smatram da bi bilo korisno pravilnikom urediti i proceduru naplate\n\nTrenutno nije definirano:\n• što je to “zahtjev za isplatu naknade”,\n• tko ga zaprima i kako,\n• rokovi za donošenje rješenja o isplati,\n• rokovi za procesuiranje eRačuna (od 1.1.2026. dijelom obvezni),\n• postupanje kod predujmova,\n• postupanje računovodstva suda.\n\nPrijedlog:\n• pravosudno tijelo dužno je u roku od 8 dana od zaprimanja zahtjeva donijeti rješenje o isplati,\n• računovodstvo mora izvršiti isplatu u roku od 8 dana od donošenja rješenja,\n• omogućiti isplatu predujma kod dugotrajnih i složenih vještačenja,\n• preciznije regulirati način i obvezu dostave računa i specifikacija.\nOvo smanjuje likvidnosne probleme vještaka i ubrzava sudske postupke. Kolege su vrlo opsežno obrazložile istu problematiku u drugim primjedbama i prijedlozima."]
[1113,"SUAD KADRIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Pravo na naknadu troška stručne usluge a ne na NAGRADU!\n(1) Za obavljeno vještačenje stalni sudski vještak ima pravo na naknadu \n(2) Naknada za vještačenje povjereno pravnoj osobi, specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu pripada toj pravnoj osobi, ustanovi ili državnom tijelu.\n(3) Naknada se određuje u bodovima, a vrijednost boda je 0,40 od 1,43 € do 2,28 eura bruto odnosno 50.- do 80.-€/ bruto sat (EU članice imaju obračune po satima rada i imaju raspone od jednostavnih do složenijih predmeta)  i to za:\n\n1. izradu pisanog nalaza i mišljenja od 300.-€ na više bez ikakvih ograničenja proizlazi da se složena i najkompleksnija vještačenja više neće moći raditi  jedino privremeno i u iznimnim slučajevima propisanim Zakonom o iznimnim mjerama kontrole cijena (NN 73/97,128/99 i 66/01) što ovdje svakako nije slučaj (kad bi računali po 0,40 €/bod to bi bilo 1.600.-€ najsloženije vještačenje ? Ili po 1.-€/bod to je 4000.-€, a kompleksna vještačenja su značajno dugotrajna i skupa (za Agrokor je plaćeno strancima koji nisu vještaci 1,3 miliona.€).\nRadi se o odredbi koja unaprijed, bez da uzima u obzir opseg posla, ograničava vrijednost rada (i to na vrlo niskoj razini), jer kako se primjenom takve odredbe može vrednovati vještačenje dokumentacije koja primjerice sadrži preko 50.000 stranica, a kao rezultat vještačenja je nalaz i mišljenje na preko 1.000 stranica ??? \nPri pisanju odredbi prijedloga Pravilnika nije vodilo računa o razmjeru između obveza i odgovornosti, s jedne strane, i visine naknade za rad vještaka, sa druge strane. Takvim odredbama prijedloga Pravilnika stvorena je velika disproporcija između propisanih obveza i odgovornosti na štetu utvrđivanja prava na visinu naknade.\n\nVažno je napomenuti da su brojni vještaci članovi svojih strukovnih komora i da u istima imaju prosječno polazne vrijednosti radnog sata od 50.-€ neto na više, pa proizlazi da se njihovo znanje obezvređuje kada svoje intelektualne usluge pružaju sudovima koji odlučuju o ljudskim sudbinama pa to treba platiti u razini ispod vrijednosti neto studentske satnice?  \n\nZa stjecanje licence sudskog vještaka su se morali posebno dodatno educirati, prolaziti stručnu obuku sa mentorima, stalno se stručno usavršavati i pratiti propise koji se tiču ne samo njihovih struka nego i materije koja obuhvaća sudsku regulativu i sudsku praksu, uz dodatne police osiguranja koje već imaju za svoje strukovne komore i poslove u struci neovisno od intelektualnih usluga - ekspertiza koje pružaju sudovima.\n\n2. interdisciplinarno vještačenje 1500 bodova za dvije struke ovisno o složenosti vještačenja, stoga treba dodati obvezu propisanu smjernicama CEPEJ: \n\n-čl.100 Smjernica: Preporučuje se skala honorara ako sud imenuje vještaka. Također, ako stranke imenuju vještaka kako bi izradio stručno mišljenje tijekom sudske parnice, naplata vještaka treba zadovoljiti opća načela proporcionalnosti.\n-čl.102 Smjernica: Osim toga, satnica vještaka ovisi o području vještačenja i također uzima u obzir kvalifikaciju vještaka. U nekim uvjetima može se također dopustiti diferencijacija s obzirom na složenost i stupanj težine procjene.\n(4) Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena te dr.) nagrada se utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova \nPREDLAŽEMO 1,43 € do 2,28 € bruto bod.\n(5) Za prisustvovanje na raspravi stalni sudski vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova po svakom započetom sljedećem satu.\n\nOvaj članak ne propisuje odredbu da je vještak ovlašten primiti naknadu za podnesak radi očitovanja na prigovore stranka u sporu. Napominje se da odvjetnicima odvjetničkom tarifom je propisana naknada troškova za podnesak na podnesak kojim se očituje na prigovore vještaka, dok vještaku to nije!\n\nU kompliciranim sudskim vještačenjima, stranke u postupku nerijetko angažiraju revizorske kuće, druge vještake ili naprosto daju prigovore na vještačenje kako bi isto pobili radi interesa svoje stranke bez obzira koliko kvalitetno vještačenje bilo.\nZa očitovanje vještaka na takve prigovore vještak više puta mora uložiti  puno radnih sati kako bi se argumentirano očitovao na svaki prigovor bez obzira kakav bio.\nPravilnikom nije predviđena nagrada za podnesak kojim se vještak očituje na prigovore stranka u sporu ili u kaznenom postupku dok  je za iste podneske odvjetnicima dopušteno  zaračunavati troškove podneska prema vrijednosti spora.\nNa tome odvjetnici najviše skupljaju bodove, a vještaci besplatno odgovaraju. Za odgovaranje na podneske mora se ponovno proučiti kompletna dokumentacija i često puta i sudski spis. Sve to iziskuje dodatne sate na postojeće vještačenje. Nema ograničenja u broju podnesaka. \nU jednom predmetu može se odgovoriti po 10 puta kada god se prohtjelo stranci ili punomoćniku da nešto predloži i uputi na sud.  \n\nProučavanje dokumentacije možda ne bi bilo potrebno da su podnesci ili rasprava odmah nakon izrade nalaza i mišljenja. Međutim, u praksi, zna proći i po godina i godina i pol od izrade nalaza do prvih očitovanja. Tako da se mora opet sve iznova proučiti da bi se učinkovito i ispravno odgovorilo na primjedbe.\nTo se može bolje regulirati na način da se odgovaranje na podneske plati unaprijed u sklopu nalaza i mišljenja kao normalna radnja koja se dodatno vrednuje. \nIsto tako treba regulirati izradu dopune nalaza i mišljenja. Često puta dopuna nalaza i mišljenja je sasvim novo vještačenje. Neki suci smatraju da se dopuna ne plaća, a neki suci smatraju da se dopuna plaća. Uglavnom neregulirano područje.  \nIsto tako nije jasno da li je izlazak vještak na raspravu plaćen ili nije. Neki suci smatraju da je vještak već plaćen i da je njegova dužnost da bez naknade prisustvuje raspravi dok neki suci smatraju da se vještaku ipak treba platiti za nazočnost na raspravi.\nDolazimo do situacije da u nekom visoko tarifiranom predmetu odvjetnik može za podnesak od 1 stranice tražiti npr.350.000,00 kn ili više dok vještaku za očitovanje na prigovore iz podneska stranka u sporu nije  predviđena nikakva  nagrada bez obzira koliko radnih sati na to očitovanje je izgubio i koje ne može naplatiti.\n\nStoga je danas neodložno potrebno kvalitetno valorizirati rad sudskih vještaka, da se bar malo nadoknade štete  svim vještacima za protekle uskoro 28 godina (u veljači 2026.g. je obljetnica Pravilnika iz 1998.g.) godine držanja vrijednosti našeg rada zamrznutim !!!! \n(6) Za izbivanje iz mjesta prebivališta odnosno boravišta za vrijeme putovanja vještak ima pravo na nagradu od 20 bodova po svakom započetom satu, ali najviše  sedam sati dnevno.\n(7) Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu nagrade dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke.\nDodati stavke:\n(8) Predlaže se članak 104.CEPEJ smjernica: Sudski vještak treba imati pravo na plaćanje unaprijed ovisno o opsegu i važnosti procjene. U građanskom predmetu, stranke su obično dužne dopustiti plaćanje unaprijed u skladu s načelima općeg procesnog prava \n(9) Predlaže se dodati odredbu čl 105.: Čim vještak dostavi potpuno i odgovarajuće stručno mišljenje, ima pravo na naplatu punog iznosa.\n(10) Obvezno je usklađenje vrijednosti satnice sudskih vještaka u skladu sa svim relevantnim ekonomskim pokazateljima (inflatorna kretanja, porast plaća i troškova života prema podacima DZS.\n \nKomentar: \nSudski vještaci su u pravilu stručnjaci visoke stručne spreme, te je neprihvatljivo da cijena njihovog rada nije u korelaciji sa cijenama rada drugih stručnjaka istog obrazovanja i ponižavajuće je niska, ona je fiksna kroz razdoblje od 28 godina te u potpunosti prepuštena diskreciji jedne osobe, ministra. Kronološki prateći regulativu u dijelu koji se odnosi na nagradu, uočavamo konstantan trend umanjivanja prava vještaka.\nGodinama zamrznuta vrijednost rada sudskih vještaka kroz razdoblje 28 godina radnog sata sa tzv. bodom od 2 kn nije se čak ni izmjenom valute RH kroz  Pravilnik  preračunala u €, i nema opravdanja za takvo ponašanje niti za jednog  dosadašnjeg ministra zbog slijedećih razloga:\n-Ekonomska realnost: troškovi života, goriva, opreme i stručne literature, edukacija\n su značajno porasli, dok je naknada ostala nepromijenjena od veljače 1998.g.,\n-Stručna odgovornost: vještaci donose stručne nalaze i mišljenja koji utječu na\n  sudske odluke, što zahtijeva preciznost, nepristranost i kompetenciju,\n -Motivacija i kvaliteta: pravedna i realna  naknada direktno utiče na motivaciju i\n  kvaliteta rada, a time i na pravnu sigurnost svih učesnika u postupku.\n\nPostojeći, važeći Pravilnik o sudskim vještacima omogućava ministru trenutačno  donošenje nove vrijednosti radnog sata sudskih vještaka, neovisno od donošenja Zakona o sudskim vještacima kako je to planirano Planom normativnih aktivnosti MPUiDT, što je pravno utemeljeno i operativno izvodivo.\n\nPodsjetimo: 1998.g. bod od 2 kn/bod je bio isti i za sudske vještake, za sudske tumače i za odvjetnike, pa je do danas došlo do drastične razlike između navedenih sudionika u pravosudnom sustavu: danas odvjetnici imaju 99,54 €/sat bruto bez PDV-a (povećano od 22.10.2022.g.), a vještaci  9,29 €/sat bruto bez PDV-a),\ndakle imamo 10,71 puta manje od odvjetnika, i duplo manje od tumača, a neto je to manje od 6,06 € od cijene neto sata studentske satnice u 2025.godini !!!!!!!! \n\nU Pravilniku o stalnim sudskim vještacima (NN 21/1998.) u članku 20. je bilo navedeno:\nZa obavljeno vještačenje vještak ima pravo na nagradu. Nagradu utvrđuje sud prema posebnom cjeniku stalnih sudskih vještaka, koji je sastavni dio ovoga Pravilnika.\nNagrada se određuje u bodovima a vrijednost boda je 2,00 kune bruto. Vrijednost boda će se izmijeniti ako se izmijene okolnosti koje su postojale u vrijeme donošenja ovoga Pravilnika.\nNovu vrijednost boda utvrđuje ministar pravosuđa na poticaj HDSV ili po službenoj dužnosti.\nAko je nagrada obračunata u satima vještak je dužan uz račun dostaviti obrazloženje svake stavke.\n\nDržava je dužna objasniti i opravdati legitimni cilj zbog kojeg vještacima nameće prekomjerni individualni teret određujući naknadu za vještačenje koja je bitno niža od tržišne. \nDržava nema i ne može objasniti takvo postupanje te isto predstavlja povredu članka 1. Protokola br. 1 uz Konvenciju. (vidi Scordino protiv Italije (Presuda od 29. 03. 2006.g., Zahtjev br. 36813/97, Cindrić i Bešlić protiv Hrvatske )\n\nRazlika između stvarne tržišne vrijednosti usluga koje pružaju stalni sudski vještaci i nagrade propisane osporavanim Pravilnikom nije proporcionalna, te nije  opravdana općim interesom. Stoga se osporavanim Pravilnikom neovlašteno zadire u pravo vlasništva, te poduzetničke i tržišne slobode zajamčene čl. 48. i čl. 49. Ustava Republike Hrvatske te se zasigurno nameće preveliki individualni teret. (Vidjeti odluku Europskog suda za ljudska prava – M.C. i ostali protiv Italije - Zahtjev br 5376/11).\nČak i ako se pretpostavi da je osporavani Pravilnik donesen i nije mijenjan iz razloga „javne koristi“ u smislu stavka 2. čl. 50. Ustava Republike Hrvatske, tj. drugog dijela prvog stavka članka 1. Protokola br. 1, svako miješanje u pravo na poštovanje imovine mora zadržati pravičnu ravnotežu između zahtjeva općeg interesa zajednice i imperativa zaštite temeljnih prava pojedinaca (vidjeti odluku Europskog suda za ljudska prava Sporrong i Lönnroth protiv Švedske, 23. rujna 1982., Scordino protiv Italije (Presuda od 29. 03. 2006.g., Zahtjev br. 36813/97)\n\nPrimjenom osporavanog Pravilnika neproporcionalno i pretjerano se opterećuju imovinska prava sudskih vještaka, te  povreda njihovih imovinskih prava nije razmjerna. Time je narušena pravična ravnoteža između interesa zajednice i zaštite temeljnih prava pojedinaca (vidjeti odluku Europskog suda za ljudska prava, Lecarpentier i dr. protiv Francuske, stavci 48–53 i Agrati i dr. protiv Italije, stavci 77–85).\n\nTakođer mora postojati razuman odnos proporcionalnosti između korištenih sredstava i cilja koji se želi postići mjerom koja lišava osobu njezina vlasništva (vidi Pressos Compania Naviera S.A. i drugi protiv Belgije, 20. studenoga 1995.g., stavak 38).\n\nOsporavanim Pravilnikom država određuje nagradu za rad vještaka u pretjerano niskom iznosu, te tako nameće prekomjerni individualni teret vještacima, te neovlašteno zadire u pravo vlasništva sudskih vještaka, odnosno u njihova imovinska prava koja se u smislu članka 1. Protokola br. 1. na Europsku konvenciju o ljudskim pravima i temeljnim slobodama mogu okarakterizirati kao imovina.\n\nZar propisivanja mehanizama usklađenja vrednovanja naknade za rad sudskih vještaka s porastom troškova života jedino ne postoji za sudske vještake u RH, a za sve druge struke i djelatnosti postoji, u pravosuđu za suce, za sudske službenike, javne bilježnike usprkos čl. 14 Ustava RH koji propisuje jednakost građana RH.\nOdlukom Vlade RH od 25.07.2024.g. obuhvaćeno je 270 dužnosnika. Na novinarski upit je li rast plaća dužnosnika ujedno  a n t i k o r u p t i v n a  mjera, ministar pravosuđa, uprave i digitalne transformacije je odgovorio da se definitivno mora staviti veći naglasak na prevenciju korupcije, a da su materijalna prava i plaće jedan od elemenata.  A gdje su vještaci ?\nhttps://vijesti.hrt.hr/hrvatska/vlada-usvojilaod\nluku-o-povecanju-osnovice-za-izracun-placa-drzav\nnih-duznosnika-1167676"]
[1114,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Pravo na naknadu troška stručne usluge a ne na NAGRADU!\n(1) Za obavljeno vještačenje stalni sudski vještak ima pravo na naknadu \n(2) Naknada za vještačenje povjereno pravnoj osobi, specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu pripada toj pravnoj osobi, ustanovi ili državnom tijelu.\n(3) Naknada se određuje u bodovima, a vrijednost boda je 0,40 od 1,43 € do 2,28 eura bruto odnosno 50.- do 80.-€/ bruto sat (EU članice imaju obračune po satima rada i imaju raspone od jednostavnih do složenijih predmeta)  i to za:\n\n1. izradu pisanog nalaza i mišljenja od 300.-€ na više bez ikakvih ograničenja proizlazi da se složena i najkompleksnija vještačenja više neće moći raditi  jedino privremeno i u iznimnim slučajevima propisanim Zakonom o iznimnim mjerama kontrole cijena (NN 73/97,128/99 i 66/01) što ovdje svakako nije slučaj (kad bi računali po 0,40 €/bod to bi bilo 1.600.-€ najsloženije vještačenje ? Ili po 1.-€/bod to je 4000.-€, a kompleksna vještačenja su značajno dugotrajna i skupa (za Agrokor je plaćeno strancima koji nisu vještaci 1,3 miliona.€).\nRadi se o odredbi koja unaprijed, bez da uzima u obzir opseg posla, ograničava vrijednost rada (i to na vrlo niskoj razini), jer kako se primjenom takve odredbe može vrednovati vještačenje dokumentacije koja primjerice sadrži preko 50.000 stranica, a kao rezultat vještačenja je nalaz i mišljenje na preko 1.000 stranica ??? \nPri pisanju odredbi prijedloga Pravilnika nije vodilo računa o razmjeru između obveza i odgovornosti, s jedne strane, i visine naknade za rad vještaka, sa druge strane. Takvim odredbama prijedloga Pravilnika stvorena je velika disproporcija između propisanih obveza i odgovornosti na štetu utvrđivanja prava na visinu naknade.\n\nVažno je napomenuti da su brojni vještaci članovi svojih strukovnih komora i da u istima imaju prosječno polazne vrijednosti radnog sata od 50.-€ neto na više, pa proizlazi da se njihovo znanje obezvređuje kada svoje intelektualne usluge pružaju sudovima koji odlučuju o ljudskim sudbinama pa to treba platiti u razini ispod vrijednosti neto studentske satnice?  \n\nZa stjecanje licence sudskog vještaka su se morali posebno dodatno educirati, prolaziti stručnu obuku sa mentorima, stalno se stručno usavršavati i pratiti propise koji se tiču ne samo njihovih struka nego i materije koja obuhvaća sudsku regulativu i sudsku praksu, uz dodatne police osiguranja koje već imaju za svoje strukovne komore i poslove u struci neovisno od intelektualnih usluga - ekspertiza koje pružaju sudovima.\n\n2. interdisciplinarno vještačenje 1500 bodova za dvije struke ovisno o složenosti vještačenja, stoga treba dodati obvezu propisanu smjernicama CEPEJ: \n\n-čl.100 Smjernica: Preporučuje se skala honorara ako sud imenuje vještaka. Također, ako stranke imenuju vještaka kako bi izradio stručno mišljenje tijekom sudske parnice, naplata vještaka treba zadovoljiti opća načela proporcionalnosti.\n-čl.102 Smjernica: Osim toga, satnica vještaka ovisi o području vještačenja i također uzima u obzir kvalifikaciju vještaka. U nekim uvjetima može se također dopustiti diferencijacija s obzirom na složenost i stupanj težine procjene.\n(4) Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena te dr.) nagrada se utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova \nPREDLAŽEMO 1,43 € do 2,28 € bruto bod.\n(5) Za prisustvovanje na raspravi stalni sudski vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova po svakom započetom sljedećem satu.\n\nOvaj članak ne propisuje odredbu da je vještak ovlašten primiti naknadu za podnesak radi očitovanja na prigovore stranka u sporu. Napominje se da odvjetnicima odvjetničkom tarifom je propisana naknada troškova za podnesak na podnesak kojim se očituje na prigovore vještaka, dok vještaku to nije!\n\nU kompliciranim sudskim vještačenjima, stranke u postupku nerijetko angažiraju revizorske kuće, druge vještake ili naprosto daju prigovore na vještačenje kako bi isto pobili radi interesa svoje stranke bez obzira koliko kvalitetno vještačenje bilo.\nZa očitovanje vještaka na takve prigovore vještak više puta mora uložiti  puno radnih sati kako bi se argumentirano očitovao na svaki prigovor bez obzira kakav bio.\nPravilnikom nije predviđena nagrada za podnesak kojim se vještak očituje na prigovore stranka u sporu ili u kaznenom postupku dok  je za iste podneske odvjetnicima dopušteno  zaračunavati troškove podneska prema vrijednosti spora.\nNa tome odvjetnici najviše skupljaju bodove, a vještaci besplatno odgovaraju. Za odgovaranje na podneske mora se ponovno proučiti kompletna dokumentacija i često puta i sudski spis. Sve to iziskuje dodatne sate na postojeće vještačenje. Nema ograničenja u broju podnesaka. \nU jednom predmetu može se odgovoriti po 10 puta kada god se prohtjelo stranci ili punomoćniku da nešto predloži i uputi na sud.  \n\nProučavanje dokumentacije možda ne bi bilo potrebno da su podnesci ili rasprava odmah nakon izrade nalaza i mišljenja. Međutim, u praksi, zna proći i po godina i godina i pol od izrade nalaza do prvih očitovanja. Tako da se mora opet sve iznova proučiti da bi se učinkovito i ispravno odgovorilo na primjedbe.\nTo se može bolje regulirati na način da se odgovaranje na podneske plati unaprijed u sklopu nalaza i mišljenja kao normalna radnja koja se dodatno vrednuje. \nIsto tako treba regulirati izradu dopune nalaza i mišljenja. Često puta dopuna nalaza i mišljenja je sasvim novo vještačenje. Neki suci smatraju da se dopuna ne plaća, a neki suci smatraju da se dopuna plaća. Uglavnom neregulirano područje.  \nIsto tako nije jasno da li je izlazak vještak na raspravu plaćen ili nije. Neki suci smatraju da je vještak već plaćen i da je njegova dužnost da bez naknade prisustvuje raspravi dok neki suci smatraju da se vještaku ipak treba platiti za nazočnost na raspravi.\nDolazimo do situacije da u nekom visoko tarifiranom predmetu odvjetnik može za podnesak od 1 stranice tražiti npr.350.000,00 kn ili više dok vještaku za očitovanje na prigovore iz podneska stranka u sporu nije  predviđena nikakva  nagrada bez obzira koliko radnih sati na to očitovanje je izgubio i koje ne može naplatiti.\n\nStoga je danas neodložno potrebno kvalitetno valorizirati rad sudskih vještaka, da se bar malo nadoknade štete  svim vještacima za protekle uskoro 28 godina (u veljači 2026.g. je obljetnica Pravilnika iz 1998.g.) godine držanja vrijednosti našeg rada zamrznutim !!!! \n(6) Za izbivanje iz mjesta prebivališta odnosno boravišta za vrijeme putovanja vještak ima pravo na nagradu od 20 bodova po svakom započetom satu, ali najviše  sedam sati dnevno.\n(7) Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu nagrade dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke.\nDodati stavke:\n(8) Predlaže se članak 104.CEPEJ smjernica: Sudski vještak treba imati pravo na plaćanje unaprijed ovisno o opsegu i važnosti procjene. U građanskom predmetu, stranke su obično dužne dopustiti plaćanje unaprijed u skladu s načelima općeg procesnog prava \n(9) Predlaže se dodati odredbu čl 105.: Čim vještak dostavi potpuno i odgovarajuće stručno mišljenje, ima pravo na naplatu punog iznosa.\n(10) Obvezno je usklađenje vrijednosti satnice sudskih vještaka u skladu sa svim relevantnim ekonomskim pokazateljima (inflatorna kretanja, porast plaća i troškova života prema podacima DZS.\n \nKomentar: \nSudski vještaci su u pravilu stručnjaci visoke stručne spreme, te je neprihvatljivo da cijena njihovog rada nije u korelaciji sa cijenama rada drugih stručnjaka istog obrazovanja i ponižavajuće je niska, ona je fiksna kroz razdoblje od 28 godina te u potpunosti prepuštena diskreciji jedne osobe, ministra. Kronološki prateći regulativu u dijelu koji se odnosi na nagradu, uočavamo konstantan trend umanjivanja prava vještaka.\nGodinama zamrznuta vrijednost rada sudskih vještaka kroz razdoblje 28 godina radnog sata sa tzv. bodom od 2 kn nije se čak ni izmjenom valute RH kroz  Pravilnik  preračunala u €, i nema opravdanja za takvo ponašanje niti za jednog  dosadašnjeg ministra zbog slijedećih razloga:\n-Ekonomska realnost: troškovi života, goriva, opreme i stručne literature, edukacija\n su značajno porasli, dok je naknada ostala nepromijenjena od veljače 1998.g.,\n-Stručna odgovornost: vještaci donose stručne nalaze i mišljenja koji utječu na\n  sudske odluke, što zahtijeva preciznost, nepristranost i kompetenciju,\n -Motivacija i kvaliteta: pravedna i realna  naknada direktno utiče na motivaciju i\n  kvaliteta rada, a time i na pravnu sigurnost svih učesnika u postupku.\n\nPostojeći, važeći Pravilnik o sudskim vještacima omogućava ministru trenutačno  donošenje nove vrijednosti radnog sata sudskih vještaka, neovisno od donošenja Zakona o sudskim vještacima kako je to planirano Planom normativnih aktivnosti MPUiDT, što je pravno utemeljeno i operativno izvodivo.\n\nPodsjetimo: 1998.g. bod od 2 kn/bod je bio isti i za sudske vještake, za sudske tumače i za odvjetnike, pa je do danas došlo do drastične razlike između navedenih sudionika u pravosudnom sustavu: danas odvjetnici imaju 99,54 €/sat bruto bez PDV-a (povećano od 22.10.2022.g.), a vještaci  9,29 €/sat bruto bez PDV-a),\ndakle imamo 10,71 puta manje od odvjetnika, i duplo manje od tumača, a neto je to manje od 6,06 € od cijene neto sata studentske satnice u 2025.godini !!!!!!!! \n\nU Pravilniku o stalnim sudskim vještacima (NN 21/1998.) u članku 20. je bilo navedeno:\nZa obavljeno vještačenje vještak ima pravo na nagradu. Nagradu utvrđuje sud prema posebnom cjeniku stalnih sudskih vještaka, koji je sastavni dio ovoga Pravilnika.\nNagrada se određuje u bodovima a vrijednost boda je 2,00 kune bruto. Vrijednost boda će se izmijeniti ako se izmijene okolnosti koje su postojale u vrijeme donošenja ovoga Pravilnika.\nNovu vrijednost boda utvrđuje ministar pravosuđa na poticaj HDSV ili po službenoj dužnosti.\nAko je nagrada obračunata u satima vještak je dužan uz račun dostaviti obrazloženje svake stavke.\n\nDržava je dužna objasniti i opravdati legitimni cilj zbog kojeg vještacima nameće prekomjerni individualni teret određujući naknadu za vještačenje koja je bitno niža od tržišne. \nDržava nema i ne može objasniti takvo postupanje te isto predstavlja povredu članka 1. Protokola br. 1 uz Konvenciju. (vidi Scordino protiv Italije (Presuda od 29. 03. 2006.g., Zahtjev br. 36813/97, Cindrić i Bešlić protiv Hrvatske )\n\nRazlika između stvarne tržišne vrijednosti usluga koje pružaju stalni sudski vještaci i nagrade propisane osporavanim Pravilnikom nije proporcionalna, te nije  opravdana općim interesom. Stoga se osporavanim Pravilnikom neovlašteno zadire u pravo vlasništva, te poduzetničke i tržišne slobode zajamčene čl. 48. i čl. 49. Ustava Republike Hrvatske te se zasigurno nameće preveliki individualni teret. (Vidjeti odluku Europskog suda za ljudska prava – M.C. i ostali protiv Italije - Zahtjev br 5376/11).\nČak i ako se pretpostavi da je osporavani Pravilnik donesen i nije mijenjan iz razloga „javne koristi“ u smislu stavka 2. čl. 50. Ustava Republike Hrvatske, tj. drugog dijela prvog stavka članka 1. Protokola br. 1, svako miješanje u pravo na poštovanje imovine mora zadržati pravičnu ravnotežu između zahtjeva općeg interesa zajednice i imperativa zaštite temeljnih prava pojedinaca (vidjeti odluku Europskog suda za ljudska prava Sporrong i Lönnroth protiv Švedske, 23. rujna 1982., Scordino protiv Italije (Presuda od 29. 03. 2006.g., Zahtjev br. 36813/97)\n\nPrimjenom osporavanog Pravilnika neproporcionalno i pretjerano se opterećuju imovinska prava sudskih vještaka, te  povreda njihovih imovinskih prava nije razmjerna. Time je narušena pravična ravnoteža između interesa zajednice i zaštite temeljnih prava pojedinaca (vidjeti odluku Europskog suda za ljudska prava, Lecarpentier i dr. protiv Francuske, stavci 48–53 i Agrati i dr. protiv Italije, stavci 77–85).\n\nTakođer mora postojati razuman odnos proporcionalnosti između korištenih sredstava i cilja koji se želi postići mjerom koja lišava osobu njezina vlasništva (vidi Pressos Compania Naviera S.A. i drugi protiv Belgije, 20. studenoga 1995.g., stavak 38).\n\nOsporavanim Pravilnikom država određuje nagradu za rad vještaka u pretjerano niskom iznosu, te tako nameće prekomjerni individualni teret vještacima, te neovlašteno zadire u pravo vlasništva sudskih vještaka, odnosno u njihova imovinska prava koja se u smislu članka 1. Protokola br. 1. na Europsku konvenciju o ljudskim pravima i temeljnim slobodama mogu okarakterizirati kao imovina.\n\nZar propisivanja mehanizama usklađenja vrednovanja naknade za rad sudskih vještaka s porastom troškova života jedino ne postoji za sudske vještake u RH, a za sve druge struke i djelatnosti postoji, u pravosuđu za suce, za sudske službenike, javne bilježnike usprkos čl. 14 Ustava RH koji propisuje jednakost građana RH.\nOdlukom Vlade RH od 25.07.2024.g. obuhvaćeno je 270 dužnosnika. Na novinarski upit je li rast plaća dužnosnika ujedno  a n t i k o r u p t i v n a  mjera, ministar pravosuđa, uprave i digitalne transformacije je odgovorio da se definitivno mora staviti veći naglasak na prevenciju korupcije, a da su materijalna prava i plaće jedan od elemenata.  A gdje su vještaci ?\nhttps://vijesti.hrt.hr/hrvatska/vlada-usvojilaod\nluku-o-povecanju-osnovice-za-izracun-placa-drzav\nnih-duznosnika-1167676"]
[1115,"MELITA BESTVINA","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Pravo na naknadu troška stručne usluge a ne na NAGRADU!\n(1) Za obavljeno vještačenje stalni sudski vještak ima pravo na naknadu \n(2) Naknada za vještačenje povjereno pravnoj osobi, specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu pripada toj pravnoj osobi, ustanovi ili državnom tijelu.\n(3) Naknada se određuje u bodovima, a vrijednost boda je 0,40 od 1,43 € do 2,28 eura bruto odnosno 50.- do 80.-€/ bruto sat (EU članice imaju obračune po satima rada i imaju raspone od jednostavnih do složenijih predmeta)  i to za:\n\n1. izradu pisanog nalaza i mišljenja od 300.-€ na više bez ikakvih ograničenja proizlazi da se složena i najkompleksnija vještačenja više neće moći raditi  jedino privremeno i u iznimnim slučajevima propisanim Zakonom o iznimnim mjerama kontrole cijena (NN 73/97,128/99 i 66/01) što ovdje svakako nije slučaj (kad bi računali po 0,40 €/bod to bi bilo 1.600.-€ najsloženije vještačenje ? Ili po 1.-€/bod to je 4000.-€, a kompleksna vještačenja su značajno dugotrajna i skupa (za Agrokor je plaćeno strancima koji nisu vještaci 1,3 miliona.€).\nRadi se o odredbi koja unaprijed, bez da uzima u obzir opseg posla, ograničava vrijednost rada (i to na vrlo niskoj razini), jer kako se primjenom takve odredbe može vrednovati vještačenje dokumentacije koja primjerice sadrži preko 50.000 stranica, a kao rezultat vještačenja je nalaz i mišljenje na preko 1.000 stranica ??? \nPri pisanju odredbi prijedloga Pravilnika nije vodilo računa o razmjeru između obveza i odgovornosti, s jedne strane, i visine naknade za rad vještaka, sa druge strane. Takvim odredbama prijedloga Pravilnika stvorena je velika disproporcija između propisanih obveza i odgovornosti na štetu utvrđivanja prava na visinu naknade.\n\nVažno je napomenuti da su brojni vještaci članovi svojih strukovnih komora i da u istima imaju prosječno polazne vrijednosti radnog sata od 50.-€ neto na više, pa proizlazi da se njihovo znanje obezvređuje kada svoje intelektualne usluge pružaju sudovima koji odlučuju o ljudskim sudbinama pa to treba platiti u razini ispod vrijednosti neto studentske satnice?  \n\nZa stjecanje licence sudskog vještaka su se morali posebno dodatno educirati, prolaziti stručnu obuku sa mentorima, stalno se stručno usavršavati i pratiti propise koji se tiču ne samo njihovih struka nego i materije koja obuhvaća sudsku regulativu i sudsku praksu, uz dodatne police osiguranja koje već imaju za svoje strukovne komore i poslove u struci neovisno od intelektualnih usluga - ekspertiza koje pružaju sudovima.\n\n2. interdisciplinarno vještačenje 1500 bodova za dvije struke ovisno o složenosti vještačenja, stoga treba dodati obvezu propisanu smjernicama CEPEJ: \n\n-čl.100 Smjernica: Preporučuje se skala honorara ako sud imenuje vještaka. Također, ako stranke imenuju vještaka kako bi izradio stručno mišljenje tijekom sudske parnice, naplata vještaka treba zadovoljiti opća načela proporcionalnosti.\n-čl.102 Smjernica: Osim toga, satnica vještaka ovisi o području vještačenja i također uzima u obzir kvalifikaciju vještaka. U nekim uvjetima može se također dopustiti diferencijacija s obzirom na složenost i stupanj težine procjene.\n(4) Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena te dr.) nagrada se utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova \nPREDLAŽEMO 1,43 € do 2,28 € bruto bod.\n(5) Za prisustvovanje na raspravi stalni sudski vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova po svakom započetom sljedećem satu.\n\nOvaj članak ne propisuje odredbu da je vještak ovlašten primiti naknadu za podnesak radi očitovanja na prigovore stranka u sporu. Napominje se da odvjetnicima odvjetničkom tarifom je propisana naknada troškova za podnesak na podnesak kojim se očituje na prigovore vještaka, dok vještaku to nije!\n\nU kompliciranim sudskim vještačenjima, stranke u postupku nerijetko angažiraju revizorske kuće, druge vještake ili naprosto daju prigovore na vještačenje kako bi isto pobili radi interesa svoje stranke bez obzira koliko kvalitetno vještačenje bilo.\nZa očitovanje vještaka na takve prigovore vještak više puta mora uložiti  puno radnih sati kako bi se argumentirano očitovao na svaki prigovor bez obzira kakav bio.\nPravilnikom nije predviđena nagrada za podnesak kojim se vještak očituje na prigovore stranka u sporu ili u kaznenom postupku dok  je za iste podneske odvjetnicima dopušteno  zaračunavati troškove podneska prema vrijednosti spora.\nNa tome odvjetnici najviše skupljaju bodove, a vještaci besplatno odgovaraju. Za odgovaranje na podneske mora se ponovno proučiti kompletna dokumentacija i često puta i sudski spis. Sve to iziskuje dodatne sate na postojeće vještačenje. Nema ograničenja u broju podnesaka. \nU jednom predmetu može se odgovoriti po 10 puta kada god se prohtjelo stranci ili punomoćniku da nešto predloži i uputi na sud.  \n\nProučavanje dokumentacije možda ne bi bilo potrebno da su podnesci ili rasprava odmah nakon izrade nalaza i mišljenja. Međutim, u praksi, zna proći i po godina i godina i pol od izrade nalaza do prvih očitovanja. Tako da se mora opet sve iznova proučiti da bi se učinkovito i ispravno odgovorilo na primjedbe.\nTo se može bolje regulirati na način da se odgovaranje na podneske plati unaprijed u sklopu nalaza i mišljenja kao normalna radnja koja se dodatno vrednuje. \nIsto tako treba regulirati izradu dopune nalaza i mišljenja. Često puta dopuna nalaza i mišljenja je sasvim novo vještačenje. Neki suci smatraju da se dopuna ne plaća, a neki suci smatraju da se dopuna plaća. Uglavnom neregulirano područje.  \nIsto tako nije jasno da li je izlazak vještak na raspravu plaćen ili nije. Neki suci smatraju da je vještak već plaćen i da je njegova dužnost da bez naknade prisustvuje raspravi dok neki suci smatraju da se vještaku ipak treba platiti za nazočnost na raspravi.\nDolazimo do situacije da u nekom visoko tarifiranom predmetu odvjetnik može za podnesak od 1 stranice tražiti npr.350.000,00 kn ili više dok vještaku za očitovanje na prigovore iz podneska stranka u sporu nije  predviđena nikakva  nagrada bez obzira koliko radnih sati na to očitovanje je izgubio i koje ne može naplatiti.\n\nStoga je danas neodložno potrebno kvalitetno valorizirati rad sudskih vještaka, da se bar malo nadoknade štete  svim vještacima za protekle uskoro 28 godina (u veljači 2026.g. je obljetnica Pravilnika iz 1998.g.) godine držanja vrijednosti našeg rada zamrznutim !!!! \n(6) Za izbivanje iz mjesta prebivališta odnosno boravišta za vrijeme putovanja vještak ima pravo na nagradu od 20 bodova po svakom započetom satu, ali najviše  sedam sati dnevno.\n(7) Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu nagrade dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke.\nDodati stavke:\n(8) Predlaže se članak 104.CEPEJ smjernica: Sudski vještak treba imati pravo na plaćanje unaprijed ovisno o opsegu i važnosti procjene. U građanskom predmetu, stranke su obično dužne dopustiti plaćanje unaprijed u skladu s načelima općeg procesnog prava \n(9) Predlaže se dodati odredbu čl 105.: Čim vještak dostavi potpuno i odgovarajuće stručno mišljenje, ima pravo na naplatu punog iznosa.\n(10) Obvezno je usklađenje vrijednosti satnice sudskih vještaka u skladu sa svim relevantnim ekonomskim pokazateljima (inflatorna kretanja, porast plaća i troškova života prema podacima DZS.\n \nKomentar: \nSudski vještaci su u pravilu stručnjaci visoke stručne spreme, te je neprihvatljivo da cijena njihovog rada nije u korelaciji sa cijenama rada drugih stručnjaka istog obrazovanja i ponižavajuće je niska, ona je fiksna kroz razdoblje od 28 godina te u potpunosti prepuštena diskreciji jedne osobe, ministra. Kronološki prateći regulativu u dijelu koji se odnosi na nagradu, uočavamo konstantan trend umanjivanja prava vještaka.\nGodinama zamrznuta vrijednost rada sudskih vještaka kroz razdoblje 28 godina radnog sata sa tzv. bodom od 2 kn nije se čak ni izmjenom valute RH kroz  Pravilnik  preračunala u €, i nema opravdanja za takvo ponašanje niti za jednog  dosadašnjeg ministra zbog slijedećih razloga:\n-Ekonomska realnost: troškovi života, goriva, opreme i stručne literature, edukacija\n su značajno porasli, dok je naknada ostala nepromijenjena od veljače 1998.g.,\n-Stručna odgovornost: vještaci donose stručne nalaze i mišljenja koji utječu na\n  sudske odluke, što zahtijeva preciznost, nepristranost i kompetenciju,\n -Motivacija i kvaliteta: pravedna i realna  naknada direktno utiče na motivaciju i\n  kvaliteta rada, a time i na pravnu sigurnost svih učesnika u postupku.\n\nPostojeći, važeći Pravilnik o sudskim vještacima omogućava ministru trenutačno  donošenje nove vrijednosti radnog sata sudskih vještaka, neovisno od donošenja Zakona o sudskim vještacima kako je to planirano Planom normativnih aktivnosti MPUiDT, što je pravno utemeljeno i operativno izvodivo.\n\nPodsjetimo: 1998.g. bod od 2 kn/bod je bio isti i za sudske vještake, za sudske tumače i za odvjetnike, pa je do danas došlo do drastične razlike između navedenih sudionika u pravosudnom sustavu: danas odvjetnici imaju 99,54 €/sat bruto bez PDV-a (povećano od 22.10.2022.g.), a vještaci  9,29 €/sat bruto bez PDV-a),\ndakle imamo 10,71 puta manje od odvjetnika, i duplo manje od tumača, a neto je to manje od 6,06 € od cijene neto sata studentske satnice u 2025.godini !!!!!!!! \n\nU Pravilniku o stalnim sudskim vještacima (NN 21/1998.) u članku 20. je bilo navedeno:\nZa obavljeno vještačenje vještak ima pravo na nagradu. Nagradu utvrđuje sud prema posebnom cjeniku stalnih sudskih vještaka, koji je sastavni dio ovoga Pravilnika.\nNagrada se određuje u bodovima a vrijednost boda je 2,00 kune bruto. Vrijednost boda će se izmijeniti ako se izmijene okolnosti koje su postojale u vrijeme donošenja ovoga Pravilnika.\nNovu vrijednost boda utvrđuje ministar pravosuđa na poticaj HDSV ili po službenoj dužnosti.\nAko je nagrada obračunata u satima vještak je dužan uz račun dostaviti obrazloženje svake stavke.\n\nDržava je dužna objasniti i opravdati legitimni cilj zbog kojeg vještacima nameće prekomjerni individualni teret određujući naknadu za vještačenje koja je bitno niža od tržišne. \nDržava nema i ne može objasniti takvo postupanje te isto predstavlja povredu članka 1. Protokola br. 1 uz Konvenciju. (vidi Scordino protiv Italije (Presuda od 29. 03. 2006.g., Zahtjev br. 36813/97, Cindrić i Bešlić protiv Hrvatske )\n\nRazlika između stvarne tržišne vrijednosti usluga koje pružaju stalni sudski vještaci i nagrade propisane osporavanim Pravilnikom nije proporcionalna, te nije  opravdana općim interesom. Stoga se osporavanim Pravilnikom neovlašteno zadire u pravo vlasništva, te poduzetničke i tržišne slobode zajamčene čl. 48. i čl. 49. Ustava Republike Hrvatske te se zasigurno nameće preveliki individualni teret. (Vidjeti odluku Europskog suda za ljudska prava – M.C. i ostali protiv Italije - Zahtjev br 5376/11).\nČak i ako se pretpostavi da je osporavani Pravilnik donesen i nije mijenjan iz razloga „javne koristi“ u smislu stavka 2. čl. 50. Ustava Republike Hrvatske, tj. drugog dijela prvog stavka članka 1. Protokola br. 1, svako miješanje u pravo na poštovanje imovine mora zadržati pravičnu ravnotežu između zahtjeva općeg interesa zajednice i imperativa zaštite temeljnih prava pojedinaca (vidjeti odluku Europskog suda za ljudska prava Sporrong i Lönnroth protiv Švedske, 23. rujna 1982., Scordino protiv Italije (Presuda od 29. 03. 2006.g., Zahtjev br. 36813/97)\n\nPrimjenom osporavanog Pravilnika neproporcionalno i pretjerano se opterećuju imovinska prava sudskih vještaka, te  povreda njihovih imovinskih prava nije razmjerna. Time je narušena pravična ravnoteža između interesa zajednice i zaštite temeljnih prava pojedinaca (vidjeti odluku Europskog suda za ljudska prava, Lecarpentier i dr. protiv Francuske, stavci 48–53 i Agrati i dr. protiv Italije, stavci 77–85).\n\nTakođer mora postojati razuman odnos proporcionalnosti između korištenih sredstava i cilja koji se želi postići mjerom koja lišava osobu njezina vlasništva (vidi Pressos Compania Naviera S.A. i drugi protiv Belgije, 20. studenoga 1995.g., stavak 38).\n\nOsporavanim Pravilnikom država određuje nagradu za rad vještaka u pretjerano niskom iznosu, te tako nameće prekomjerni individualni teret vještacima, te neovlašteno zadire u pravo vlasništva sudskih vještaka, odnosno u njihova imovinska prava koja se u smislu članka 1. Protokola br. 1. na Europsku konvenciju o ljudskim pravima i temeljnim slobodama mogu okarakterizirati kao imovina.\n\nZar propisivanja mehanizama usklađenja vrednovanja naknade za rad sudskih vještaka s porastom troškova života jedino ne postoji za sudske vještake u RH, a za sve druge struke i djelatnosti postoji, u pravosuđu za suce, za sudske službenike, javne bilježnike usprkos čl. 14 Ustava RH koji propisuje jednakost građana RH.\nOdlukom Vlade RH od 25.07.2024.g. obuhvaćeno je 270 dužnosnika. Na novinarski upit je li rast plaća dužnosnika ujedno  a n t i k o r u p t i v n a  mjera, ministar pravosuđa, uprave i digitalne transformacije je odgovorio da se definitivno mora staviti veći naglasak na prevenciju korupcije, a da su materijalna prava i plaće jedan od elemenata.  A gdje su vještaci ?\nhttps://vijesti.hrt.hr/hrvatska/vlada-usvojilaod\nluku-o-povecanju-osnovice-za-izracun-placa-drzav\nnih-duznosnika-1167676"]
[1116,"VERA MALNAR","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","1. ukinuti maksimum od 4.000 bodova\n2. očitovanja i dopune vještačenja - minimalno 150 bodova ili po satu uz obrazloženje utroška\n3. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodova\n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodova\n5. priprema i pristup ročištu za koeg vještak nije bio obaviješten da se neće održati\n6. propisivanje roka za isplatu vještaku\nPredložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života niti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja.\nU protivnom dolazi do situacije da je rad sudskog vještaka sustavno potplaćen, unatoč visokoj razini stručnosti, odgovornosti i pravne posljedice koje nalaz i mišljenje mogu imati na postupak."]
[1117,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Suci paušalno određuju visinu predujma koja vrlo često nije dostatna ni za inicijalni nalaz i mišljenje, a pogotovo za naknadne radnje. Pravilnikom je potrebno obuhvatiti i druge radnje koje se stavljaju pred vještaka, primjerice:\n1. ukinuti maksimum od 4.000 bodova\nZnačajan je broj vještačenja primjerice na Trgovačkom sudu koji vrlo lako premašuje taj dodijeljeni iznos i još se „štedi“ na troškovima odlaska i rada na terenu, što u konačnici dovodi do dopune vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi padaju na teret vještaka a i do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa.\n2. očitovanja i dopune vještačenja - minimalno 150 bodova po očitovanju ili po satu uz obrazloženje utroška\nPredloženim se ne navodi da bi se za očitovanja imalo pravo na naknadu. U praksi se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. Da ne govorimo kada se nađete u „obijesnom parničenju“ pa točno vidite da odvjetnici prigovaraju samo kako bi povećali broj podnesaka koji nerijetko budu vrijednosti od par tisuća eura.\n3. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodova po ročištu\nRočišta često znaju biti 9, 12 ili čak 18 mjeseci od izrade vještva što zahtjeva ponovni pregled cjelokupne dokumentacije koji kod složenih predmeta nakon dugo vremena i vrlo veliki broj vještava .\n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodova\nVrlo često se pored izdanog pisanog mišljenja zahtjeva pristup ročištu i ponovno davanje mišljenja na pitanja već obrađena u vještvu ili odgovore na nova pitanja. Veliki broj sudaca smatra da ovo nije potrebno dodatno „nagraditi“ jer da je to već sadržano u onoj inicijalnoj crkavici koju su dali.\n5. priprema i pristup ročištu za kojeg vještak nije bio obaviješten da se neće održati - minimalno 150 bodova\n6. propisivanje roka za isplatu vještaku"]
[1118,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","\"- Općenitu vezano uz vrijednost sata:\n- Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se ne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u tim slučajevima.\n- Prema Izvještajima Glavnog državnog odvjetnika RH o radu Državnih odvjetništava samo u razdoblju otkako je RH članica EU oduzeta je imovina u korist RH u iznosu od 305,8 milijuna EUR odnosno u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR što ne bi bilo moguće posebno bez provođenja knjigovodstveno-financijskih vještačenja. Stoga vještaci pridonose punjenju državnog proračuna RH.\n- Bez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH ne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR. U svim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na teret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH.\n- Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na vještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret državnog proračuna.\n- Predviđen iznos od 4.000 bodova po predloženoj cijeni koja je neprihvatljiva od 0,40 EUR daje ukupan iznos od 1.600,00 EUR a navedeno nije dovoljno za izradu bilo koje procjene. Predloženi način bi doveo do sniženja trenutno primjenjivih cijena za izradu procjena.\n- Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od tržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje i zadržavanje najboljih eksperata u sustavu.\nDugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka.\n- Nepostojanje revizije visine naknada: Nije predviđen mehanizam redovite revizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima (inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno obezvređivanje.\""]
[1119,"MARIJAN JOVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","vrijednost boda za rad vještaka je nerealno niska"]
[1120,"TIHOMIR ŠTEFIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Predlažem dodavanje teksta (članka ili stavka koji to određuje) za nagradu ili naknadu vještaku za svaku dopunu ili pojašnjenje nalaza i mišljenja ili očitovanje ili slično. U svim sudskim predmetima u kojima sam vještačio obje strane su uvijek tražile dopunu ili dodatno pojašnjenje ili slično, naravno kako bi osigurali povoljniji ishod za svoju stranku što je potpuno prihvatljivo u njihovom ponašanju/poslu. Svako ovakvo pojašnjenje traži vremena i ponovno upoznavanje sa spisom jer strane uvijek iz nalaza izvlače pojedinosti koje su za njihovu stranu povoljne ili za drugu nepovoljne. U mojoj praksi su ovi odgovori/dopune/pojašnjenja uvijek tražili dodatno proučavanje kako bi odgovor bio potpun i kako nakon njega ne bi bilo nejasnoća ili novih pitanja. Predlažem određeni postotak od troška nalaza i mišljenja ili troška vještačenja za svaki takav odgovor odnosno da bude vezan za vrijednost nalaza i mišljenja. U ovom slučaju stranke znaju kolika je vrijednost nekog novog pitanja ili pojašnjenja pa mogu odlučiti ići u tom smjeru ili ne, a ujedno mi vještaci ne moramo strahovati od broja upita i novih upoznavanja s predmetom mjesecima nakon dovršetka nalaza i mišljenja. Nemoguće je znati koliko je vremena potrebno za izradu nalaza i mišljenja, ako znamo kako broj upita/pojašnjenja/dopuna nalaza nije ograničen niti brojčano niti vremenski. Isti princip predlažem i za dolazak na raspravu. Jedan dolazak može biti uključen u cijenu izrade nalaza i mišljenja, ali svaki sljedeći ne i njegovu vrijednost treba vezati za vrijednost nalaza i mišljenja."]
[1121,"MAJA KOSTIJAL","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Članak 13. st.3 vrijednost boda 0,40 EUR bruto. Ova predložena vrijednost u potpunosti omalovažava i diskriminira visoko obrazovanu i stručnu osobu, bez koje, nevezano za područje, pravosudje ne može. Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn\nkoja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu\nza 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR"]
[1122,"MAJA KOSTIJAL","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Stalni sudski vještak obavlja posao, odnosno pruža stručnu  intelektualnu uslugu, za koji ima pravo na naknadu. Ova riječe \" nagrada\" je uistinu u skladu sa vrijednosti boda, koja se nije mijenjala od 1998. godine. Dakle, sudski vještak za obavljen posao vještačenja ima pravo na NAKNADU."]
[1123,"MAIDA MUSTAĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Pravo na nagradu\" je apsolutno pogrešan naziv za rad visoko obrazovanog stručnog suradnika suda, bez kojeg se ne bi ni mogao riješiti spor, te treba stajati \"Pravo na naknadu za obavljene usluge vještačenja\""]
[1124,"KRUNOSLAV HRNJAK","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Omogućite vještačenje kroz obrt i trgovačka društva koja su u vlasništvu vještaka. Trenutačni tretman vještačenja s isplatom kroz drugi dohodak predstavlja značajan trošak usluge vještačenja - 45% ode na doprinose i poreze. Od vještačenja se u RH ne može živjeti - to je dopunska djelatnost. Ja vještačim skoro 15 godina pa uz ove mizerne cijene vještačenja ne bih mogao od toga živjeti. Imam uredno registriranu tvrtku za vještačenja , ali nisam stalno zaposlen u istoj jer kako sam napomenuo od vještačenja se ne može živjeti. To je najpodcjenjenija grana u našem društvu sa satnicom iz 1998 i dodatno smanjenom 20 % 2011. godine.  Dakle na listi sam vještaka Ministarstva i molim omogućite mi da izdajem račun kroz moje registrirano trgovačko društvo yottabyte. Hvala"]
[1125,"RANKO GAVRILOVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Suci paušalno određuju visinu predujma koja vrlo često nije dostatna ni za inicijalni nalaz i mišljenje, a pogotovo za naknadne radnje. Pravilnikom je potrebno obuhvatiti i druge radnje koje se stavljaju pred vještaka, primjerice:\n1. ukinuti maksimum od 4.000 bodova \nZnačajan je broj vještačenja primjerice na Trgovačkom sudu koji vrlo lako premašuje taj dodijeljeni iznos i još se „štedi“ na troškovima odlaska i rada na terenu, što u konačnici dovodi do dopune vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi padaju na teret vještaka a i do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa.\n2. očitovanja i dopune vještačenja - minimalno 150 bodova po očitovanju  ili po satu uz obrazloženje utroška\nPredloženim se ne navodi da bi se za očitovanja imalo pravo na naknadu. U praksi se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. Da ne govorimo kada se nađete u „obijesnom parničenju“ pa točno vidite da odvjetnici prigovaraju samo kako bi povećali broj podnesaka koji nerijetko budu vrijednosti od par tisuća eura.\n3. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodova po ročištu\nRočišta često znaju biti 9, 12 ili čak 18 mjeseci od izrade vještva što zahtjeva ponovni pregled cjelokupne dokumentacije koji kod složenih predmeta nakon dugo vremena i 60 vještava izrađenih u međuvremenu, zna potrajati i cijeli dan. \n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodova\nVrlo često se pored izdanog pisanog mišljenja zahtjeva pristup ročištu i ponovno davanje mišljenja na pitanja već obrađena u vještvu ili odgovore na nova pitanja. Veliki broj sudaca smatra da ovo nije potrebno dodatno „nagraditi“ jer da je to već sadržano u onoj inicijalnoj crkavici koju su dali. \n5. priprema i pristup ročištu za kojeg vještak nije bio obaviješten da se neće održati - minimalno 150 bodova\n6. propisivanje roka za isplatu vještaku\nZakon uredno propisuje rok od 30 dana, ali svjedoci smo svi da se to ne poštuje. \nMnogi suci čekaju da se razjasne svi prigovori odvjetnika prije nego se odluče na isplatu vještaku, što mi je s jedne strane razumljivo. Ali isto tako imate mnoge suce koji donesu presudu, ili spis ode na 2. stupanj ili ode u arhivu a da vještak nije plaćen."]
[1126,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Prema Rječniku hrvatskog jezika (grupa autora - izdanje Leksikografski zavod Miroslav Krleža) za riječ „nagrada“ navodi da je to „priznanje za rad (kao prvo) i novčana naknada (kao drugo)“. To znači da riječ „nagrada“ ima dvojako značenje. Prema istom Rječniku riječ „naknada“ ima samo novčano značenje, a to je „novčani iznos koji se daje za iskorišteni rad ili uslugu. Prema tome je vidljivo da riječ „naknada“ ima pravilniji i smisleniji smisao."]
[1127,"DANIELA MIKULANDRA","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","\"Pravo na nagradu\" je apsolutno pogrešan naziv za rad visoko obrazovanog stručnog suradnika suda, bez kojeg se ne bi ni mogao riješiti spor, te treba stajati \"Pravo na naknadu za obavljene usluge vještačenja\"\nSudski vještak je vanjski stručni suradnik pa kada ga sud poziva za pomoć u rješavanju spora sa svojim stručnim mišljenjem i nalazom. Dakle u pravilu je to osoba koja je završila fakultet. U tom pogledu određivanje ovakve cijene rada visokoobrazovane osobe je ispod svakog nivoa, a ta cijena se od 1998 sada korigira sa 0,27 na 0,40 EUR."]
[1128,"DRAŽEN ŠPOLJARIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","riječ nagrada potrebno je zamijeniti riječju naknada.\niskazana vrijednost sata, odnosno boda je neprimjereno niska i zasigurno neće proći ocjenu ustavnosti.\nVrijednost bodova koja se navodi nema veze sa stvarnim stanjem u praksi obzirom da se u pojedinim vještačenjima (komplicirani predmeti, predmeti sa puno listova spisa, ponekad i više desetaka tisuća)  za 4000 bodova ne može napisati ni uvod. \nPrijedlog cijene za tumače u odnosu na ovaj prijedlog je diskriminirajući \nBodovi za rasprave također nisu realni jer vještak i više puta gubi cijeli dan (koji je mogao raditi i naplatiti)\nPotrebno je urediti buduće usklađenje cijena \nSvaka naknadna radnja vještaka (kao i odvjetnika) je potrebno da je dodatno valorizirana (pripreme za ročište, odgovaranja na podneske i dr.)\nPotrebno je regulirati mogućnost isplate predujma\nPotrebno je propisati točne procedure izdavanja računa obzirom na primjenu eračuna i fiskalizacije 2,0\nPotrebno je propisati da se rješenje o određenoj naknadi od strane suda donosi u normalnom roku (8 dana), a također da je računovodstvo suda (odvjetništva i sl.) dužno podmiriti račun vještaka u normalnom roku\nIznos naknade možda je potrebno povezati sa vrijednosti spora, brojem listova spisa i sl.\nKonkretno, potrebno je ukinuti odredbu o 4000 bodova maksimalno, uvesti jasne kriterije za očitovanja i dopune vještačenja, podneske vještaka i dr."]
[1129,"LUCIJA IVANČIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Odredba  čl. 15. st. 3. nije  prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru 4.000 bodova."]
[1130,"LUCIJA IVANČIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Nažalost, prijedlozi oko načina utvrđivanja naknade za obavljeni rad u potpunosti diskriminiraju vrijednost rada visokostručne visokoobrazovane fizičke osobe - stalnog sudskog vještaka te bi za obavljeno vještačenje trebalo uzeti u obzir parametre koje utječu na cijenu takvog rada na tržištu, kao i troškove života te iste uskladiti s praksom koja postoji u ostalim članicama EU."]
[1131,"LEDA RUČEVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Umjesto naziva \"Pravo na nagradu\" treba stajati \"Pravo na naknadu za obavljene usluge vještačenja\""]
[1132,"LUCIJA IVANČIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU."]
[1133,"LUCIJA IVANČIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe"]
[1134,"ZRINKO RUČEVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Prijelozi u pogledu visine nagrade vještaka očito ne mogu proći ustavnu, konvencijsku niti kontrolu suda Europske unije."]
[1135,"ZRINKO RUČEVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Nagrade sudskim vještacima nisu mijenjane od 1998. godine (Pravilnik o stalnim sudskim vještacima, NN 21/98), odnosno već 27 godina. Satnica tada je iznosila 70,00 kn bruto (9,29 EUR), dok je sada predložena neprihvatljiva vrijednost od 14,00 EUR bruto (cca. 8,27 EUR neto). Takav prijedlog je uvredljiv, pogotovo ako se nešto pomnije razmisli o ulozi sudskih vještaka u sudskim,. istražnim i dr. postupcima. Predlaže se rad najvećih stručnjaka u državi, na vještačenjima u sudskim, istražnim i dr. postupcima za satnicu koja je tek oko 2 EUR viša od učeničke satnice!?\n\nOd 2020. do 2025. broj vještaka smanjen je za 35%, a pravosudna tijela već se suočavaju s nedostatkom stručnog kadra. Predložena satnica dodatno će destimulirati vještake, nastaviti trend smanjenja njihovog broja i ugroziti kvalitetu te dostupnost sudskih vještačenja a time će direktno biti ugroženo učinkovito funkcioniranje nezavisnog i nepristranog suda."]
[1136,"JASMINKA PJEVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Predložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života niti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja. \nU protivnom dolazi do situacije da je rad sudskog vještaka sustavno potplaćen, unatoč visokoj razini stručnosti, odgovornosti i pravne posljedice koje nalaz i mišljenje mogu imati na postupak.\nUmjesto propisanih 0,40 EUR, odrediti vrijednost boda na najmanje 1,20 EUR te osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH.\nNaknada za prisustvovanje raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta je preniska te ne pokriva stvarne troškove vremena, pripreme i prometa."]
[1137,"JENI KRSTIČEVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Radi pregleda realnosti predloženih naknada, cijena sata mora obuhvatiti nerijetko pregled i analizu financijske dokumentacije, što u cijelosti odgovara aktivnostima koje obavljaju neovisni revizori, osim dijela procjene rizika i dokumentiranosti. Cijena rada neovisnog revizora kreće se od 30-90 EUR sve vidljivo na poveznici:\n\nhttps://www.revizorska-komora.hr/kalkulator-ocek\nivanih-minimalnih-sati-i-indikativnih-revizijski\nh-naknada-a192\n\nCijena sata, ovisno o iskustvu, složenosti predmeta i riziku koji preuzima vještak mora se kretati u tim omjerima, u protivnom stvarna sudska zaštita neće biti dostupna svima."]
[1138,"JENI KRSTIČEVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Terminološki ne radi se o nagradi već o kazni, pa je primjereniji termin naknada. Ukoliko se radi o problemu određivanja primjerene naknade u uvjetima postojanja različite složenosti predmeta, različitim rizicima obavljanja vještva, potrebno je razmotriti klasifikaciju složenosti predmeta (i rizičnosti jer nije svako vještvo jednako rizično za samog vještaka), ali u svakom slučaju naknada mora biti višestruko veća jer proizlazi da je rad studenata više plaćen. Prihvaćanje vještačenja pod ovim uvjetima mogao štetan je za osiguranje neovisnosti, odnosno ovakve naknade onemogućuju rad kvalitetnih vještaka, a što bi trebalo biti ključni zahtjev pravosudne vlasti."]
[1139,"KRISTINA KONTREC","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Nagrade sudskim vještacima nisu se mijenjale već 27 godina, odnosno od 1998. godine (Pravilnik o stalnim sudskim vještacima, NN 21/98). Satnica je tada iznosila 70,00 kuna bruto (9,29 EUR), dok je sada predložena neprihvatljiva vrijednost od 14,00 EUR bruto (cca. 8,27 EUR neto). Usporedbe radi, takva naknada znači da vještak radi za satnicu koja je tek za cca 2 EUR viša od učeničke satnice. Predložena satnica destimulirati će vještake, nastaviti trend smanjenja njihovog broja i ugroziti kvalitetu te dostupnost sudskih vještačenja."]
[1140,"PETAR ERAKOVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe"]
[1141,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Nagrada vještaka, odnosno vrijednost boda bi trebala pratiti statističke pokazatelje potrošačkih cijena. Osim navedenog parametra moguće je izračun dobiti i u odnosu na minimalnu ili prosječnu neto plaću u RH. Nemoguće je, neživotno i nelogično da je bod ostao isti, a prema svim projekcijama plaća proteklih godina razvidno je nužno uvećanje boda, u skladu sa uvećanjem troškova. Vrijednost boda stalnog sudskog vještaka, temeljem rasta većeg broja parametara u razdoblju od 1998.g. do danas objektivno iznositi 1,20 EUR."]
[1142,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Predložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života niti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja. \nU protivnom dolazi do situacije da je rad sudskog vještaka sustavno potplaćen, unatoč visokoj razini stručnosti, odgovornosti i pravne posljedice koje nalaz i mišljenje mogu imati na postupak.\nUmjesto propisanih 0,40 EUR, odrediti vrijednost boda na najmanje 1,20 EUR te osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH.\nNaknada za prisustvovanje raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta je preniska te ne pokriva stvarne troškove vremena, pripreme i prometa."]
[1143,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Suci paušalno određuju visinu predujma koja vrlo često nije dostatna ni za inicijalni nalaz i mišljenje, a pogotovo za naknadne radnje. Pravilnikom je potrebno obuhvatiti i druge radnje koje se stavljaju pred vještaka, primjerice:\n1. ukinuti maksimum od 4.000 bodova \nZnačajan je broj vještačenja primjerice na Trgovačkom sudu koji vrlo lako premašuje taj dodijeljeni iznos i još se „štedi“ na troškovima odlaska i rada na terenu, što u konačnici dovodi do dopune vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi padaju na teret vještaka a i do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa.\n2. očitovanja i dopune vještačenja - minimalno 150 bodova ili po satu uz obrazloženje utroška\nPredloženim se ne navodi da bi se za očitovanja imalo pravo na naknadu. U praksi se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. Da ne govorimo kada se nađete u „obijesnom parničenju“ pa točno vidite da odvjetnici prigovaraju samo kako bi povećali broj podnesaka koji nerijetko budu vrijednosti od par tisuća eura.\n3. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodova\nRočišta često znaju biti 9, 12 ili čak 18 mjeseci od izrade vještva što zahtjeva ponovni pregled cjelokupne dokumentacije koji kod složenih predmeta nakon dugo vremena i 60 vještava izrađenih u međuvremenu, zna potrajati i cijeli dan. \n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodova\nVrlo često se pored izdanog pisanog mišljenja zahtjeva pristup ročištu i ponovno davanje mišljenja na pitanja već obrađena u vještvu ili odgovore na nova pitanja. Veliki broj sudaca smatra da ovo nije potrebno dodatno „nagraditi“ jer da je to već sadržano u onoj inicijalnoj crkavici koju su dali. \n 5. priprema i pristup ročištu za kojeg vještak nije bio obaviješten da se neće održati\n6. propisivanje roka za isplatu vještaku\nZakon uredno propisuje rok od 30 dana, ali svjedoci smo svi da se to ne poštuje. \nMnogi suci čekaju da se razjasne svi prigovori odvjetnika prije nego se odluče na isplatu vještaku, što mi je s jedne strane razumljivo. Ali isto tako imate mnoge suce koji donesu presudu, ili spis ode na 2. stupanj ili ode u arhivu a da vještak nije plaćen. \nNemoguće je raditi u uvjetima kada čekate isplatu po 6-9-12 ili više mjeseci za svoj rad."]
[1144,"JURICA DOBRINIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Umjesto naziva \"Pravo na nagradu\" treba stajati \"Pravo na naknadu za obavljene usluge vještačenja\"\n\nNadalje predložena cijena tzv \"nagrade\" (za što nagrada? za svoj rad i znanje kao stručna pomoć za rješavanje sudskog spora) s vrijednosti boda od 0,40 EUR i 35 bodova za jedan sat (visokoobrazovanog stručnog) rada predstavlja podcjenjivanje. Ako već je određena vrijednost boda od 0,40 EUR onda bi broj bodova za 1 sat vještačenja trebao biti barem 100 bodova.\n\nSudski vještak je vanjski stručni suradnik pa kada ga sud poziva za pomoć u rješavanju spora sa svojim stručnim mišljenjem i nalazom. Dakle u pravilu je to osoba koja je završila fakultet. U tom pogledu određivanje ovakve cijene rada visokoobrazovane osobe je ispod svakog nivoa, a ta cijena se od 1998 sada korigira sa 0,27 na 0,40 EUR.\nPrema Državnom zavodu za statistiku od siječnja 1998 do prosinca 2024. godine inflacija je iznosila 113%   https://web.dzs.hr/calcinfl.htm pa tko ne vjeruje neka provjeri.\nOsim ovoga što ovdje navodim, potrebno je samo provjeriti cijene sata vještačenja u kod naših susjeda u okruženju pa je sve jasno i usporedivo."]
[1145,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Riječ nagrada je arhaična riječ koja je zastarjela i preuzeta je iz bivših vremena. Prema Chat GPT-u imamo za nagradu slijedeće: \nRiječ “nagrada” znači nešto što se daje kao priznanje ili zahvalnost za postignuće, trud ili uspjeh.\nTo može biti:\n• materijalna nagrada – novac, poklon, medalja\n• nematerijalna nagrada – pohvala, priznanje, diploma, titula\n• simbolična nagrada – status, čast, privilegija\nPrema tome je vidljivo da pod formom nagrade stranka i sudac mogu vještaku uručiti pehar ili pohvalu jer i navedeno spada u pojmove nagrada."]
[1146,"MARKO DVORSKI","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se ne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u tim slučajevima.\n- Prema Izvještajima Glavnog državnog odvjetnika RH o radu Državnih odvjetništava samo u razdoblju otkako je RH članica EU oduzeta je imovina u korist RH u iznosu od 305,8 milijuna EUR odnosno u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR što ne bi bilo moguće posebno bez provođenja knjigovodstveno-financijskih vještačenja. Stoga vještaci pridonose punjenju državnog proračuna RH.\n- Bez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH ne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR. U svim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na teret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH.\n- Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na vještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret državnog proračuna.\n- Predviđen iznos od 4.000 bodova po predloženoj cijeni koja je neprihvatljiva od 0,40 EUR daje ukupan iznos od 1.600,00 EUR a navedeno nije dovoljno za izradu bilo koje procjene. Predloženi način bi doveo do sniženja trenutno primjenjivih cijena za izradu procjena.\n- Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od tržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje i zadržavanje najboljih eksperata u sustavu.\nDugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka.\n- Nepostojanje revizije visine naknada: Nije predviđen mehanizam redovite revizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima (inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno obezvređivanje."]
[1147,"TONI MILJAK","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na vještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret Državnog proračuna. Bez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH ne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR. U svim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na teret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH. iske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka. Predložena satnica u iznosu od 14,00 bruto, odnosno 8,27 EUR neto viša je za 1,71 EUR od najniže studentske satnice koja će biti na snazi od 01.01.2026.g. (6,56 EUR). Iznos predložene satnice od 8,27 EUR neto jednaka je prosječnoj cijeni tekućeg deterdženta od 900 ml. Predložena satnica dodatno će destimulirati vještake, nastaviti trend smanjenja njihovog broja i ugroziti kvalitetu te dostupnost sudskih vještačenja."]
[1148,"PETRA BLAŠKOVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Nagrade sudskim vještacima nisu mijenjane od 1998. godine (Pravilnik o stalnim sudskim vještacima, NN 21/98), odnosno već 27 godina. Satnica tada je iznosila 70,00 kn bruto (9,29 EUR), dok je sada predložena neprihvatljiva vrijednost od 14,00 EUR bruto (cca. 8,27 EUR neto). Takva naknada praktično znači da vještak za jedan sat rada može kupiti tek čokoladu od 300 g, odnosno radi za satnicu koja je tek oko 2 EUR viša od učeničke satnice.\n\nOd 2020. do 2025. broj vještaka smanjen je za 35%, a pravosudna tijela već se suočavaju s nedostatkom stručnog kadra. Predložena satnica dodatno će destimulirati vještake, nastaviti trend smanjenja njihovog broja i ugroziti kvalitetu te dostupnost sudskih vještačenja."]
[1149,"INES LOZIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","- Generalno vezano uz vrijednost sata:\n- Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se ne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u tim slučajevima.\n- Prema Izvještajima Glavnog državnog odvjetnika RH o radu Državnih odvjetništava samo u razdoblju otkako je RH članica EU oduzeta je imovina u korist RH u iznosu od 305,8 milijuna EUR odnosno u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR što ne bi bilo moguće posebno bez provođenja knjigovodstveno-financijskih vještačenja. Stoga vještaci pridonose punjenju državnog proračuna RH.\n- Bez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH ne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR. U svim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na teret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH.\n- Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na vještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret državnog proračuna.\n- Predviđen iznos od 4.000 bodova po predloženoj cijeni koja je neprihvatljiva od 0,40 EUR daje ukupan iznos od 1.600,00 EUR a navedeno nije dovoljno za izradu bilo koje procjene. Predloženi način bi doveo do sniženja trenutno primjenjivih cijena za izradu procjena.\n- Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od tržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje i zadržavanje najboljih eksperata u sustavu.\nDugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka.\n- Nepostojanje revizije visine naknada: Nije predviđen mehanizam redovite revizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima (inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno obezvređivanje."]
[1150,"DARKA CECIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Predlaže se riječ \"nagradu\" zamijeniti za \"naknadu za obavljenu uslugu\"."]
[1151,"TOMISLAV CRNIČKI","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Predloženom vrijednošću boda od 0,40 € i primjenom 35 bodova po satu rada, propisana satnica stalnih sudskih vještaka iznosi svega 14,00 € bruto po satu. Takva naknada ne odražava stručnost, složenost i odgovornost koje zahtijeva rad sudskih vještaka, niti omogućuje pokrivanje stvarnih troškova stručnog rada, održavanja opreme, softvera i kontinuiranog stručnog usavršavanja.\nOdvjetnici, koliko mi je poznato, za jedno ročište ostvaruju nagradu od najmanje 100 €, dok bi sudski vještak za isto prisustvovanje prema ovom prijedlogu dobio svega 40 €. Budući da obje profesije obavljaju usporedive stručne radnje u okviru sudskih postupaka, potrebno je osigurati jednaku naknadu za istovrsne radnje, a ostale nagrade razmjerno prilagoditi.\nPredlažem da se vrijednost boda za stalne sudske vještake poveća na 2,00 € po bodu, a da se istodobno bodovni rasponi pojedinih radnji usklade tako da ekvivalentne radnje imaju jednaku novčanu vrijednost kao i usporedive odvjetničke radnje, dok se ostali iznosi prema potrebi razmjerno prilagode ovom uvećanju. Time bi se osigurala razmjernost i pravedno vrednovanje rada sudskih vještaka."]
[1152,"RANKO GAVRILOVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Vještaci zua svoj rad ne dobivaju nikakvu nagradu nego naknadu"]
[1153,"ANTE BEUS","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Prijedlog izmjene/napomene:\nPredlaže se da se nagrada sudskog vještaka tretira kao usluga od javnog interesa i da bude oslobođena obveze obračuna i plaćanja PDV-a.\n\nObrazloženje:\nUsluge sudskih vještaka predstavljaju aktivnost od javnog interesa, budući da se obavljaju na zahtjev suda i u okviru pravosudne funkcije države, a ne kao tržišna usluga u klasičnom gospodarskom smislu.\n\nSukladno načelu neutralnosti PDV-a, svrha poreza na dodanu vrijednost jest da ga u konačnici snoši krajnji potrošač. U slučaju sudskih vještačenja krajnji korisnik usluge nije tržišni subjekt, već sud, koji nema pravo na odbitak pretporeza, pa se time gubi osnovni smisao sustava PDV-a.\n\nDodatno, i kada predujam uplaćuje pravna osoba u sustavu PDV-a, taj se PDV ne može koristiti kao pretporez, jer usluga nije isporučena njoj već sudu, što dodatno potvrđuje da se radi o javnoj funkciji, a ne tržišnoj transakciji.\n\nStoga se predlaže da se u propisima jasno uredi da je nagrada sudskog vještaka oslobođena PDV-a, kao što su to i druge usluge od javnog interesa (npr. određene djelatnosti u obrazovanju, zdravstvu, socijalnoj skrbi i sl.), čime bi se osigurala fiskalna dosljednost i pravičnost poreznog tretmana prema vještacima i sudovima."]
[1154,"ANTE BEUS","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Prijedlog izmjene/napomene:\nPredlaže se da se uvede obveza suda da u roku od propisanog broja dana od dostave nalaza i mišljenja donese rješenje o nagradi vještaku ili, ako smatra da nema osnove za isplatu, isto obrazloženo odbije.\n\nObrazloženje:\nU praksi se često događa da sudovi ne donose rješenja o nagradi vještacima mjesecima ili čak godinama nakon što je posao izvršen, što vještake dovodi u neravnopravan i diskriminirajući položaj. Bez donesenog rješenja vještak ne može ostvariti svoje pravo na isplatu, ne može obračunati niti potraživati zatezne kamate, a u međuvremenu snosi sve troškove i porezne obveze nastale izvršenjem posla.\n\nOd vještaka se, s druge strane, zahtijeva brzina, ažurnost, urednost evidencija i stalna dostupnost, dok suda ne obvezuje nikakav rok za donošenje rješenja o nagradi. Takva asimetrija dovodi do sistemske nepravde i demotivira stručnjake da obavljaju vještačenja.\n\nPredlaže se stoga:\n\nUvođenje jasnog roka (npr. 30 dana) od dostave nalaza i mišljenja u kojem sud mora donijeti rješenje o nagradi;\n\nPravo vještaka na zatezne kamate od dana isteka roka do dana isplate;\n\nObvezu suda da obrazloži svako umanjenje nagrade, jer se u praksi često navodi tek da nagrada “nije odmjerena”, bez konkretnih razloga.\n\nSud koji nema stručna znanja iz područja vještačenja ne može proizvoljno procjenjivati visinu i opravdanost nagrade, jer bi to značilo neovlašteno miješanje u stručni rad. Jednako kao što se od vještaka traži visoka razina odgovornosti, isto načelo mora vrijediti i za sudove kada odlučuju o njegovoj naknadi."]
[1155,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na nagradu","Ako je sat vještaka bruto 14 EUR/h, a sat odvjetnika 125/h bruto onda je znači sat odvjetnika vrjedniji 8,92 puta od sata vještaka. \nZnači da vještak treba raditi jedan radni dan (8 sati) za jedan radni sat odvjetnika"]
[1156,"SILVIJA ANDRAŠEK DRVENKAR","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Treba bodovno vrednovati i dopunu vještačenja. Dopuna vještačenja ustvari ispadne izrada novog nalaza što iziskuje opet vrijeme koje treba adekvatno bodovati i platiti."]
[1157,"SILVIJA ANDRAŠEK DRVENKAR","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Navedena vrijednost boda od 0,40 EUR je neprimjereno niska."]
[1158,"ANTONIJO TIŠLJAR","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Ako je zadatak sudskog vještaka objasniti tehnička ili stručna pitanja koja sud i odvjetnici ne mogu sami procijeniti, dokazati, izvesti..., zašto mu je vrijednost boda manja od odvjetnika kojem je 2,00 eura.?\nNpr. sudski vještak iz tehničkog područja koristi informatičke programe koje svake godine mora obnavljati (plaćati poveću naknadu korištenja) i koristiti mjernu opremu koju treba održavati, odlaziti na seminare zbog usavršavanja što itekako utječe na kvalitetu izrada nalaza i davanja mišljenja, a koje pridonosi bržem rješavanju predmeta te se stoga predlaže da bod u vještačenju iznosi 2,00 eura."]
[1159,"PETAR ŠKAVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","uz čl. 15. :\n- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu\n(vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u\ndrugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge\nima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova\nUz čl.15.3.- vezano za vrijednost boda i sata\n- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su\nuzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti\nizrade nalaza i mišljenja\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi\nbila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn\nkoja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje\ndoprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila\n1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne\nplaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu\nza 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR\n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda\nod 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna\nneto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58\nputa pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i\nnamještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi\nstoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto plaća u RH za VSS iznosila je 3.080\nkn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz 2025. u RH za sve djelatnosti\ni neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV) iznosila je 1.446 EUR što\nje 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila\npovećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti\niznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40\nEUR\n- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti:\nprema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz\nvremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na\nprosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za\nplaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto\nplaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema\nprosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR.\n- Takva odredba nije prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u\nkaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica\nnije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova.\n- Ovaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako. Vještaci ekonomske struke\nod svih ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine\nknjigovodstvene dokumentacije. Od vještaka se traži prikupljanje\ndokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po\nbazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih\nradnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano.\nUz 15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski\ntumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače\nisti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost\njednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od\n70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00\nEUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.)\nodlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je\nodređen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada\nvještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i\ntumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti\nod 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je\nimati istu vrijednost sata rada kako je i bilo.\n- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na\nsudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio\n14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo\n35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata\nrada.\n- Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za\nkoju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\n- Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada\nporasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16\nEUR\n- Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se\npredlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se\npredlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\nPrema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se\npovećao samo za 4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača\npovećao za 30,71 EUR.\nKako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na\npočetnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR.\n- Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene\nsatnice od 14,00 EUR.\n- U Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR a vještaka 51,00 EUR\nodnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je\npredloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada\ntumača?\n- Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj\nbude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat\nvještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u\nSloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na\nEU\n- Usporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s\ncijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR\n(odnosno bod bi trebao biti 1,42 EUR)\n- Usporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i\nprimjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti\n42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR.\n- U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih\nugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženom s cijenom sata od 14,00\nEUR kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega\nbi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10\ngodina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom\nučenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na\nučenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- U Srbiji je sat rada vještaka 42,65 EUR a za RH se predlaže od 2026.g. 14,00\nEUR odnosno niže od Srbije za 28,65 EUR.\n- Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava, u odnosu na 2025.g.\nza 0,50 EUR. Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 28 godina za\n0,23 EUR, što je obezvrjeđivanja obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- Sat usluge čišćenja je najmanje 20,00 EUR neto dok ministarstvo predlaže sat\nrada vještaka od cca 8,00 EUR neto odnosno za 12,00 EUR niže od usluge\nčišćenja.\n- Budući je minimalna cijena usluge čišćenja po satu 20,00 EUR neto, a\npredloženo je da usluga rada vještaka bude cca 8,00 EUR neto pa bi usluga\nčišćenja bila gotovo 3 puta skuplja od usluge rada vještaka.\n- Prema cjeniku komunalnih usluga sat rada KV radnika iznosi 16,00 EUR pa je\nnejasno zašto bi cijena sata rada vještaka bila niža od cijene KV radnika.\n- Prema javnoobjavljenim izjavama ministra M. Pilepića Vlada RH je od 2020.\ndo danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim\nslužbama (na teret proračuna), dok MPUiDT predlaže povećanje naknade za\nvještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna).\n- Prilikom uspostavljanja RH 1991.g. su preuzeti zakoni uključivo i objavljeno u\nNN 8/88 Pravilnik o naknadi troškova u sudskim postupcima, kojim je\nodređeno da je nagrada vještaku jednaka trostrukom osobnom dohotku. Na\nisti način bi odgovarala i cijena formirana 1998.g. Primjenom tog omjera na\nprosječnu plaću iz srpnja 2025.g. vrijednost boda bi morala biti 1,07 EUR.\n- vrijednost boda 1,00 EUR a sat 40 bodova a ne 35 bodova\n- temeljem predloženog vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako\nrasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova što je u suprotnosti\nsa realno izgubljenom vremenu (npr. vještak iz istočnog dijela Zagreba treba\ndoći na raspravu u Trgovački sud u Karlovac koja traje cca 20 min javnim\nprijevozom. Vještak će za 20 min rasprave utrošiti cijeli radni dan koji neće\nmoći naplatiti\n- Generalno vezano uz vrijednost sata:\n- Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se\nne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u tim slučajevima.\n- Prema Izvještajima Glavnog državnog odvjetnika RH o radu Državnih\nodvjetništava samo u razdoblju otkako je RH članica EU oduzeta je imovina u\nkorist RH u iznosu od 305,8 milijuna EUR odnosno u prosjeku godišnje 25,5\nmilijuna EUR što ne bi bilo moguće posebno bez provođenja knjigovodstveno-\nfinancijskih vještačenja. Stoga vještaci pridonose punjenju državnog\nproračuna RH.\n- Bez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH\nne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR. U\nsvim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na\nteret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH.\n- Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na\nvještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret državnog proračuna.\n- Predviđen iznos od 4.000 bodova po predloženoj cijeni koja je neprihvatljiva\nod 0,40 EUR daje ukupan iznos od 1.600,00 EUR a navedeno nije dovoljno za\nizradu bilo koje procjene. Predloženi način bi doveo do sniženja trenutno\nprimjenjivih cijena za izradu procjena.\n- Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od\ntržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje\ni zadržavanje najboljih eksperata u sustavu.\nDugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade koje se predlažu\ndugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja,\nposljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući\npravičnost odluka.\n- Nepostojanje revizije visine naknada: Nije predviđen mehanizam redovite\nrevizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima\n(inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno\nobezvređivanje.\nVezano uz čl. 15.3.\n- Predlaže se promjena na način da glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000 bodova (jer se\nprema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje\nusmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova- brisati!- Pojasniti kakvo je to\ninterdisciplinarno vještačenje za tu predloženu vrijednost od 60,00 EUR\nDodati:\n3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima\nsu brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s\nminimalno 100 bodova na više\nVezano uz čl. 15.4.\n- Promjena članka na način da isti glasi: Za posebne radnje (očevid, pregled,\npretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje,\nprocjena, analiza uključivo i pregled i analiza dokumentacije, utvrđivanje,\nosiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, pisanje očitovanja i\ndavanja dopuna vještačenja na nove zadatke te dr.) nagrada se uz obračun iz\nstavka 3. utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova.\nObrazloženje: radi izbjegavanja mogućih tumačenja da se riječ analiza odnosi\nnpr. na kemijsku analizu potrebno je dodati da je riječ i o pregledu te analizi\ndokumentacije.\nVezano uz stavak 4. Dati bolje obrazloženje na što se odnosi npr. analiza nije\ndetaljno obrazloženo što bi to točno bilo, dodati da se to odnosi i na: analiza\ndokumentacije, analiza računa, financijskih izvještaja i sl. koja se može obračunati\nu satima uz stavak 3. točka 1. gdje je navedeno Izrada nalaza i mišljenja, kako bi\nse dobio strukturiran izračun vrijednosti.\nVezano uz čl. 15.5.\n- Dodati: Za pripreme za usmeno izlaganje izvještaja i mišljenja ili procjene\npripada sudskom vještaku ili sudskom procjenitelju najmanje 2 sata. Naime,\nčesto se ročište održava i više godina nakon što je vještačenje obavljeno a\nkod pojedinih predmeta nije izuzetak da vještak treba uložiti u pripremu\nznačajno vrijeme.\nUz čl. 15.7.\n- Dodati- obračunate po satima pa se predlaže da članak glasi: Stalni sudski\nvještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti\ni obrazloženje svake stavke (kako je i do sad bilo).\nPredlaže se dodati čl. 15.8.\n- čl. 15.8.- usklađenje vrijednosti boda\n- Vrijednost boda se automatski usklađuje za postotak rasta osnovice plaće za\ndržavne službenike i namještenike i stupa na snagu od mjeseca kad se\nprimjenjuje za iste. Obrazloženje- kako bi se izbjegla u budućnosti mogućnost\nda ponovno vještacima se ne uskladi vrijednost boda u dugogodišnjem\nrazdoblju, potrebno je imati automatizam povećanja vrijednosti boda.\n- Kako bi se izbjegla mogućnost da se u budućnosti ponovno vještacima ne\nusklađuje bod potrebno je imati automatizam pa se predlaže da se vrijednost\nboda povećava za postotak rasta minimalne plaće i stupa na snagu od\nmjeseca usklađenja iste.\nPredlaže se dodati čl. 15.9. – nigdje nije propisano što je to zahtjev niti\npostupanje pravosudnog tijela u odnosu na zaprimljeno. Navedeno je nužno\npropisati a posebno s obzirom na Zakon o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i\nFiskalizacije 2.0.\n- Pravosudno tijelo je o primljenom zahtjevu za isplatu nagrade vještaku dužno\ndonijeti odgovarajuće rješenje u roku od 8 dana po primitku istog\n- U slučaju da je u parničnim predmetima iznos zatražene nagrade vještaka u\nvisini do prethodno uplaćenog predujma za vještačenje, pravosudno tijelo će\npo donošenjem rješenja po primitku zahtjeva vještaka naložiti isplatu nagrade\nu roku od 8 dana\n- U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri\nmjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može\nbiti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja.\n- Nedostaje kompletna procedura zahtjeva za naknadu vještaka usklađena sa\nZakonom o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Nije objašnjeno a potrebno je: da li vještak na predmetni spis e-komunikacijom\nšalje zahtjev za naknadu, odnosno specifikaciju naknade, a račun\nračunovodstvu Suda. Procedura kojom sudac izdaje rješenje o isplate, kao i\nprocedura kojom računovodstvo temeljem tog rješenje obavlja isplatu, te\nrokovi isplate po računovodstvu. Potrebno propisati način postupanja.\nPosebno dati postupanja u vezi eRačuna i fiskalizacije gdje je primjenjivo ili\npropisati da se vještačenja isključuju iz te regulativa.\n- Vještaci se u praksi susreću sa smanjenom likvidnošću iz razloga što pojedina\nrješenja o isplati ili plaćanja čekaju po više mjeseci, i to: radi vremena\npotrebnog da sudac iza rješenje o isplati i radi vremena, odnosno obrade\nračunovodstva izdanih rješenja o isplate. Blaži primjer iz prakse, ali učestao -\nnalaz je predan 15.05.25., sudac je rješenje napiše 15.06.25, a računovodstvo\nobavi isplatu 15.07.25.\n- Često se rješenje napiše i donese značajno nakon izrade vještačenja pa je\npotrebno propisati da pravosudno tijelo u roku od 8 dana mora donijeti\nrješenje."]
[1160,"SANJA PERNJAK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Ako je nagrada za rad vještaka preniska podcjenjuje se vrijednost njihovog rada što smanjuje interes za vještačenja općenito (velik broj vještaka raznih struka nije obnavljalo / produljivalo licence, u nekim se strukama već osjeća nedostatak).\n\nNeki od prijedloga za izmjenu i dopunu vrednovanja rada vještaka:\n1. Vrijednost boda mora biti minimalno 2,00 EUR bruto bez PDV-a.\n2. Naknada za pisano očitovanje ili dopunu vještačenja minimalno 200 bodova.\n3. Pristup na ročište u mjestu boravišta/prebivališta minimalno 200 bodova, izvan mjesta boravišta/prebivališta minimalno 400 bodova\n4. Priprema za pristup na ročište minimalno 150 bodova\n5. Davanje mišljena na ročištu minimalno 150 bodova"]
[1161,"SANJA PERNJAK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. nisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka. Predlaže se dopuniti zadatke i to: priprema vještaka za dolazak na ročište prema utrošenom vremenu, a najmanje 1 sat, dodatka na žurnost u postupanju ( rok za izradu nalaza 16-29 dana)-50%, dodatak za izuzetnu žurnost u postupanju( rok za izradu nalaza 15 dana) - uvećanje od 100%, pismeno očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku -50 bodova"]
[1162,"DRAŽANA GRGA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Pravo na nagradu naknadu troška stručne usluge\n\nČlanak 15.\n\n(1) Za obavljeno vještačenje stalni sudski vještak ima pravo na nagradu naknadu, brisati prijedlog naknada\n(2) Nagrada Naknada za vještačenje povjereno pravnoj osobi, specijaliziranoj ustanovi\nodnosno državnom tijelu pripada toj pravnoj osobi, ustanovi ili državnom tijelu.\n(3) Nagrada Naknada se određuje u bodovima, a vrijednost boda je 0,40 od 1,43 € do\n2,28 eura bruto odnosno 50.- do 80.-€/ bruto sat (EU članice imaju obračune po\nsatima rada i imaju raspone od jednostavnih do složenijih predmeta) i to za:\n1. izradu pisanog nalaza i mišljenja od 150 300.-€ na više bez ikakvih ograničenja\nproizlazi da se složena i najkompleksnija vještačenja više neće moći raditi jedino\nprivremeno i u iznimnim slučajevima propisanim Zakonom o iznimnim mjerama\nkontrole cijena (NN 73/97,128/99 i 66/01) što ovdje svakako nije slučaj (kad bi\nračunali po 0,40 €/bod to bi bilo 1.600.-€ najsloženije vještačenje ? Ili po 1.-€/bod to\nje 4000.-€, a kompleksna vještačenja su značajno dugotrajna i skupa (za Agrokor je\nplaćeno strancima koji nisu vještaci 1,3 miliona.€).\nRadi se o odredbi koja unaprijed, bez da uzima u obzir opseg posla, ograničava\nvrijednost rada (i to na vrlo niskoj razini), jer kako se primjenom takve odredbe može\nvrednovati vještačenje dokumentacije koja primjerice sadrži preko 50.000 stranica, a\nkao rezultat vještačenja je nalaz i mišljenje na preko 1.000 stranica ???\nPri pisanju odredbi prijedloga Pravilnika nije vodilo računa o razmjeru između obveza\ni odgovornosti, s jedne strane, i visine naknade za rad vještaka, sa druge strane.\nTakvim odredbama prijedloga Pravilnika stvorena je velika disproporcija između\npropisanih obveza i odgovornosti na štetu utvrđivanja prava na visinu naknade.\nVažno je napomenuti da su brojni vještaci članovi svojih strukovnih komora i da u\nistima imaju prosječno polazne vrijednosti radnog sata od 50.-€ neto na više, pa\nproizlazi da se njihovo znanje obezvređuje kada svoje intelektualne usluge pružaju\nsudovima koji odlučuju o ljudskim sudbinama pa to treba platiti u razini ispod\nvrijednosti neto studentske satnice?\nZa stjecanje licence sudskog vještaka su se morali posebno dodatno educirati,\nprolaziti stručnu obuku sa mentorima, stalno se stručno usavršavati i pratiti propise\nkoji se tiču ne samo njihovih struka nego i materije koja obuhvaća sudsku regulativu i\nsudsku praksu, uz dodatne police osiguranja koje već imaju za svoje strukovne\nkomore i poslove u struci neovisno od intelektualnih usluga - ekspertiza koje pružaju\nsudovima.\n2. interdisciplinarno vještačenje 1500 bodova za dvije struke ovisno o složenosti\nvještačenja, stoga treba dodati obvezu propisanu smjernicama CEPEJ:\n\n-čl.100 Smjernica: Preporučuje se skala honorara ako sud imenuje vještaka. Također,\nako stranke imenuju vještaka kako bi izradio stručno mišljenje tijekom sudske\nparnice, naplata vještaka treba zadovoljiti opća načela proporcionalnosti.\n-čl.102 Smjernica: Osim toga, satnica vještaka ovisi o području vještačenja i također\nuzima u obzir kvalifikaciju vještaka. U nekim uvjetima može se također dopustiti\ndiferencijacija s obzirom na složenost i stupanj težine procjene.\n(4) Za posebne radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje,\nispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta,\ntroškovnika i procjena te dr.) nagrada se utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova\npredlažemo 1,43 € do 2,28 € bruto bod.\n(5) Za prisustvovanje na raspravi stalni sudski vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a\nako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova po svakom započetom\nsljedećem satu.\nOvaj članak ne propisuje odredbu da je vještak ovlašten primiti naknadu za podnesak\nradi očitovanja na prigovore stranka u sporu. Napominje se da odvjetnicima\nodvjetničkom tarifom je propisana naknada troškova za podnesak na podnesak kojim\nse očituje na prigovore vještaka, dok vještaku to nije!\nU kompliciranim sudskim vještačenjima, stranke u postupku nerijetko angažiraju\nrevizorske kuće, druge vještake ili naprosto daju prigovore na vještačenje kako bi isto\npobili radi interesa svoje stranke bez obzira koliko kvalitetno vještačenje bilo.\nZa očitovanje vještaka na takve prigovore vještak više puta mora uložiti puno radnih\nsati kako bi se argumentirano očitovao na svaki prigovor bez obzira kakav bio.\nPravilnikom nije predviđena nagrada za podnesak kojim se vještak očituje na\nprigovore stranka u sporu ili u kaznenom postupku dok je za iste podneske\nodvjetnicima dopušteno zaračunavati troškove podneska prema vrijednosti spora.\nNa tome odvjetnici najviše skupljaju bodove, a vještaci besplatno odgovaraju. Za\nodgovaranje na podneske mora se ponovno proučiti kompletna dokumentacija i\nčesto puta i sudski spis. Sve to iziskuje dodatne sate na postojeće vještačenje. Nema\nograničenja u broju podnesaka.\nU jednom predmetu može se odgovoriti po 10 puta kada god se prohtjelo stranci ili\npunomoćniku da nešto predloži i uputi na sud.\nProučavanje dokumentacije možda ne bi bilo potrebno da su podnesci ili rasprava\nodmah nakon izrade nalaza i mišljenja. Međutim, u praksi, zna proći i po godina i\ngodina i pol od izrade nalaza do prvih očitovanja. Tako da se mora opet sve iznova\nproučiti da bi se učinkovito i ispravno odgovorilo na primjedbe.\nTo se može bolje regulirati na način da se odgovaranje na podneske plati unaprijed u\nsklopu nalaza i mišljenja kao normalna radnja koja se dodatno vrednuje.\nIsto tako treba regulirati izradu dopune nalaza i mišljenja. Često puta dopuna nalaza i\nmišljenja je sasvim novo vještačenje. Neki suci smatraju da se dopuna ne plaća, a\nneki suci smatraju da se dopuna plaća. Uglavnom neregulirano područje.\nIsto tako nije jasno da li je izlazak vještak na raspravu plaćen ili nije. Neki suci\nsmatraju da je vještak već plaćen i da je njegova dužnost da bez naknade prisustvuje\nraspravi dok neki suci smatraju da se vještaku ipak treba platiti za nazočnost na\nraspravi.\nDolazimo do situacije da u nekom visoko tarifiranom predmetu odvjetnik može za\npodnesak od 1 stranice tražiti npr.350.000,00 kn ili više dok vještaku za očitovanje na\n\nprigovore iz podneska stranka u sporu nije predviđena nikakva nagrada bez obzira\nkoliko radnih sati na to očitovanje je izgubio i koje ne može naplatiti.\nStoga je danas neodložno potrebno kvalitetno valorizirati rad sudskih vještaka, da se\nbar malo nadoknade štete svim vještacima za protekle uskoro 28 godina (u veljači\n2026.g. je obljetnica Pravilnika iz 1998.g.) godine držanja vrijednosti našeg rada\nzamrznutim !!!!"]
[1163,"HRVATSKA UDRUGA VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vrijednost boda uskladit će se s kumulativnom stopom inflacije. Vrijednost boda usklađivat će se s godišnjim indeksom rasta potrošačkih cijena, a koji index objavljuje Državni Zavod za statistiku u siječnju svake godine. Sud je obvezan u roku od 15 dana od primitka računa donijeti Rješenje za isplatu po istom te po pravomoćnosti Riješenja odmah ga dostaviti u računovodstvo suda."]
[1164,"LADO PLETIKOSIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Odvjetničke tarife za usluge koje se obračunavaju po satu su 1998. godine iznosile: 11,70 – 23,40 eura. Danas iste iznose 50-100 eura (i još ne moraju pisati ljubavni dnevnik ministarstvu s popisom stranaka i trenutku početka i završetka pisanja podnesaka). Riječ je dakle o povećanju od 4,5 puta koje je provedeno kroz povećanje vrijednosti boda, te povećanje broja bodova koje se po satu angažmana obračunavaju za pojedine usluge (poput sastavljanja podnesaka, pristupa ročištima, davanja usmenih savjeta i mišljenja). \n\nSmatram da ne postoji nikakvo nediskriminatorno obrazloženje zašto bi sat rada vještaka, visokoobrazovanih i iskusnih stručnjaka u svojoj struci vrijedio manje od navedenih 50-100 eura (izračunatih kao 2 eura/bod x 25 do 50 bodova po satu). Ako bi se sat rada i dalje obračunavao fiksno kao 35 bodova, to bi značilo da bi vrijednost boda trebala biti: 1,43-2,86 eura.\n\nPodredno, kad bi se pomirli sa stavom Ministarstva da su odvjetnici ipak neka druga dimenzija za nas sve male sitne vještake, pa se držali samo povećanja ovih odvjetničkih tarifa u periodu od 1998. (a koje sama sebi propisuje odvjetnička komora, a ne Ministarstvo?!) i dalje bi to značilo da bi vrijednost boda trebala biti minimalno 0,27 x 4,5 = 1,22 eura."]
[1165,"SNEŽANA SIKIRIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vrijednost boda uskladiti sa stopom inflacije i vrijednosti ostalih sudionika u pravosudnim radnjama. \nNadležni sud dužan je donijeti rješenje o isplati naknade u roku od 30 dana od ispostavljenog obračuna/računa i platiti ga u roku od 8 dana od pravomoćnosti rješenja."]
[1166,"SNEŽANA SIKIRIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Riječ nagrada zamijeniti sa riječju naknada, jer vještak ne sudjeljuje u natjecanju niti u ngaradnoj igri, već obavlja posao za pottrebe stranaka u postupku ili po nbalogu suda"]
[1167,"LADO PLETIKOSIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Smatram nužnim da se vrijednost boda poveže s godišnjom stopom inflacije (kako je to učinjeno s plaćama u brojnim državnim tvrtkama), a kako bi se izbjeglo ovo što se po pitanju naknada stalnih sudskih vještaka događa od 1998. do danas!"]
[1168,"LADO PLETIKOSIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano za tu propisanu vrijednost boda je u sklopu e-Savjetovanja u dokumentu naziva \"Poziv javnosti\" navedeno sljedeće: „vrijednost boda za određivanje nagrade stalnih sudskih vještaka povećava se sa 0,27 eura te utvrđuje u iznosu od 0,40 eura“. \n\nSmatram da je tu navedeno potpuno netočno jer se vrijednost boda ovako predloženim izmjenama zapravo umanjuje. Naime, stalni sudski vještaci su ostali bili zarobljeni u vrijednost boda određenu prije gotovo 3 desetljeća. U odnosu na vrijeme kad je vrijednost boda određena na iznos od 2 kune (što je bilo dalekog 26. veljače 1998.), dogodile su se ipak neke male sitne izmjene u kupovnoj vrijednosti novca, a koje bi bilo korektno uvažiti u prijedlogu izmjena i dopuna ovog Pravilnika, prema ispod navedenom:\n• Minimalna plaća se u periodu 1998-2025. povećala 5,77 puta > korigirana vrijednost boda po ovoj osnovi bi stoga trebala biti: 1,56 EUR.\n• Prosječna neto plaća se u odnosu na 1998. povećala 4,58 puta > korigirana vrijednost boda po ovoj osnovi bi stoga trebala biti: 1,24 EUR.\n• Plaća za državne službenike i namještenike je u razdoblju od 1998. godine porasla za 5,13 puta > korigirana vrijednost boda po ovoj osnovi bi stoga trebala biti: 1,39 EUR.\n\nBilo koje utvrđenje vrijednosti boda u iznosu manjem od gore navedenih predstavlja i dalje umanjenje naknade stalnih sudskih vještaka u odnosu na 1998. godinu! \n\nSmatram stoga nužnim da se kao vrijednost boda propiše barem prosjek od prethodno 3 navedena iznosa, dakle minimalno 1,4 eura, a sad rada da vrijedi 40 bodova!"]
[1169,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","uz cijeli članak:\nSuci paušalno određuju visinu predujma koja vrlo često nije dostatna ni za inicijalni nalaz i mišljenje, a pogotovo za naknadne radnje. Pravilnikom je potrebno obuhvatiti i druge radnje koje se stavljaju pred vještaka, primjerice:\n1. ukinuti maksimum od 4.000 bodova\nZnačajan je broj vještačenja vrlo lako premašuje taj dodijeljeni iznos što u konačnici dovodi do dopune vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi padaju na teret vještaka a i do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa.\n2. očitovanja i dopune vještačenja - minimalno 150 bodova ili po satu uz obrazloženje utroška\nPredloženim se ne navodi da bi se za očitovanja imalo pravo na naknadu. U praksi se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. \n3. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodova\nRočišta često znaju biti 9, 12 ili čak 18 mjeseci od izrade vještva što zahtjeva ponovni pregled cjelokupne dokumentacije koji kod složenih predmeta nakon dugo vremena i 60 vještava izrađenih u međuvremenu, zna potrajati i cijeli dan. \n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodova\nVrlo često se pored izdanog pisanog mišljenja zahtjeva pristup ročištu i ponovno davanje mišljenja na pitanja već obrađena u vještvu ili odgovore na nova pitanja. Veliki broj sudaca smatra da ovo nije potrebno dodatno „nagraditi“ jer da je to već sadržano u onoj inicijalnoj crkavici koju su dali. \n5. priprema i pristup ročištu za koeg vještak nije bio obaviješten da se neće održati\n6. propisivanje roka za isplatu vještaku\nZakon uredno propisuje rok od 30 dana, ali svjedoci smo svi da se to ne poštuje. \nNemoguće je raditi u uvjetima kada čekate isplatu mjeseci za svoj rad ponekad dulje od godine dana (naročito Kazneni sud)."]
[1170,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","uz čl. 15. :\n- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu (vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u drugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova\nUz čl.15.3.- vezano za vrijednost boda i sata\n- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR \n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080  kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV)  iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR \n- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR.\n- Takva odredba  nije  prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova.\n- Ovaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako. Vještaci ekonomske struke od svih ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine knjigovodstvene dokumentacije. Od vještaka se traži prikupljanje dokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po bazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih radnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano.\nUz 15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo.\n- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada.\n- Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\n- Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR\n- Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\nPrema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR.\nKako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR.\n- Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene satnice od 14,00 EUR.\n- U Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR a vještaka 51,00 EUR odnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je predloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada tumača?\n- Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU\n- Usporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s cijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR (odnosno bod bi trebao biti 1,42 EUR)\n- Usporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR.\n- U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženom s cijenom sata od 14,00 EUR kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- U Srbiji je sat rada vještaka 42,65 EUR a za RH se predlaže od 2026.g. 14,00 EUR odnosno niže od Srbije za 28,65 EUR.\n- Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava, u odnosu na 2025.g. za 0,50 EUR. Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 28 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanja obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- Sat usluge čišćenja je najmanje 20,00 EUR neto dok ministarstvo predlaže sat rada vještaka od cca 8,00 EUR neto odnosno za 12,00 EUR niže od usluge čišćenja. \n- Budući je minimalna cijena usluge čišćenja po satu 20,00 EUR neto, a  predloženo je da usluga rada vještaka bude cca 8,00 EUR neto pa bi usluga čišćenja bila gotovo 3 puta skuplja od usluge rada vještaka.\n- Prema cjeniku komunalnih usluga sat rada KV radnika iznosi 16,00 EUR pa je nejasno zašto bi cijena sata rada vještaka bila niža od cijene KV radnika.\n\n- Prema javnoobjavljenim izjavama ministra M. Pilepića Vlada RH je od 2020. do danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim službama (na teret proračuna), dok MPUiDT predlaže povećanje naknade za vještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna).\n\n- Prilikom uspostavljanja RH 1991.g. su preuzeti zakoni uključivo i objavljeno u NN 8/88 Pravilnik o naknadi troškova u sudskim postupcima, kojim je određeno da je nagrada vještaku jednaka trostrukom osobnom dohotku. Na isti način bi odgovarala i cijena formirana 1998.g. Primjenom tog omjera na prosječnu plaću iz srpnja 2025.g. vrijednost boda bi morala biti 1,07 EUR.\n\n- vrijednost boda 1,00 EUR a sat 40 bodova a ne 35 bodova\n\n- temeljem predloženog vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova što je u suprotnosti sa realno izgubljenom vremenu (npr. vještak iz istočnog dijela Zagreba treba doći na raspravu u Trgovački sud u Karlovac koja traje cca 20 min javnim prijevozom. Vještak će za 20 min rasprave utrošiti cijeli radni dan koji neće moći naplatiti\n\n- Generalno vezano uz vrijednost sata:\n- Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se ne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u tim slučajevima.\n- Prema Izvještajima Glavnog državnog odvjetnika RH o radu Državnih odvjetništava samo u razdoblju otkako je RH članica EU oduzeta je imovina u korist RH u iznosu od 305,8 milijuna EUR odnosno u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR što ne bi bilo moguće posebno bez provođenja knjigovodstveno-financijskih vještačenja. Stoga vještaci pridonose punjenju državnog proračuna RH.\n- Bez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH ne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR. U svim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na teret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH.\n- Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na vještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret državnog proračuna.\n- Predviđen iznos od 4.000 bodova po predloženoj cijeni koja je neprihvatljiva od 0,40 EUR daje ukupan iznos od 1.600,00 EUR a navedeno nije dovoljno za izradu bilo koje procjene. Predloženi način bi doveo do sniženja trenutno primjenjivih cijena za izradu procjena.\n- Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od tržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje i zadržavanje najboljih eksperata u sustavu.\nDugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka.\n- Nepostojanje revizije visine naknada: Nije predviđen mehanizam redovite revizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima (inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno obezvređivanje.\n\nVezano uz čl. 15.3.\n- Predlaže se promjena na način da glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000  bodova (jer se prema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje usmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova- brisati!- Pojasniti kakvo je to interdisciplinarno vještačenje za tu predloženu vrijednost od 60,00 EUR\nDodati: \n3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova na više\n\nVezano uz čl. 15.4.\n- Promjena članka na način da isti glasi: Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza uključivo i pregled i analiza dokumentacije, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, pisanje očitovanja i davanja dopuna vještačenja na nove zadatke te dr.) nagrada se uz obračun iz stavka 3. utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova.\nObrazloženje: radi izbjegavanja mogućih tumačenja da se riječ analiza odnosi npr. na kemijsku analizu potrebno je dodati da je riječ i o pregledu te analizi dokumentacije. \n\nVezano uz stavak 4. Dati bolje obrazloženje na što se odnosi npr. analiza nije detaljno obrazloženo što bi to točno bilo, dodati da se to odnosi i na: analiza dokumentacije, analiza računa, financijskih izvještaja i sl. koja se može obračunati u satima uz stavak 3. točka 1. gdje je navedeno Izrada nalaza i mišljenja, kako bi se dobio strukturiran izračun vrijednosti.\n\nVezano uz čl. 15.5.\n- Dodati: Za pripreme za usmeno izlaganje izvještaja i mišljenja ili procjene pripada sudskom vještaku ili sudskom procjenitelju najmanje 2 sata. Naime, često se ročište održava i više godina nakon što je vještačenje obavljeno a kod pojedinih predmeta nije izuzetak da vještak treba uložiti u pripremu značajno vrijeme.\n\nUz čl. 15.7.\n- Dodati- obračunate po satima pa se predlaže da članak glasi: Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke (kako je i do sad bilo).\n\nPredlaže se dodati čl. 15.8.\n- čl. 15.8.- usklađenje vrijednosti boda\n- Vrijednost boda se automatski usklađuje za postotak rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike i stupa na snagu od mjeseca kad se primjenjuje za iste. Obrazloženje- kako bi se izbjegla u budućnosti mogućnost da ponovno vještacima se ne uskladi vrijednost boda u dugogodišnjem razdoblju, potrebno je imati automatizam povećanja vrijednosti boda.\n- Kako bi se izbjegla mogućnost da se u budućnosti ponovno vještacima ne usklađuje bod potrebno je imati automatizam pa se predlaže da se vrijednost boda povećava za postotak rasta minimalne plaće i stupa na snagu od mjeseca usklađenja iste.\n\nPredlaže se dodati čl. 15.9. – nigdje nije propisano što je to zahtjev niti postupanje pravosudnog tijela u odnosu na  zaprimljeno. Navedeno je nužno propisati a posebno s obzirom na Zakon o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Pravosudno tijelo je o primljenom zahtjevu za isplatu nagrade vještaku dužno donijeti odgovarajuće rješenje u roku od 8 dana po primitku istog\n- U slučaju da je u parničnim predmetima iznos zatražene nagrade vještaka u visini do prethodno uplaćenog predujma za vještačenje, pravosudno tijelo će po donošenjem rješenja po primitku zahtjeva vještaka naložiti isplatu nagrade u roku od 8 dana\n- U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja.\n- Nedostaje kompletna procedura zahtjeva za naknadu vještaka usklađena sa Zakonom o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Nije objašnjeno a potrebno je: da li vještak na predmetni spis e-komunikacijom šalje zahtjev za naknadu, odnosno specifikaciju naknade, a račun računovodstvu Suda. Procedura kojom sudac izdaje rješenje o isplate, kao i procedura kojom računovodstvo temeljem tog rješenje obavlja isplatu, te rokovi isplate po računovodstvu. Potrebno propisati način postupanja. Posebno dati postupanja u vezi eRačuna i fiskalizacije gdje je primjenjivo ili propisati da se vještačenja isključuju iz te regulativa.\n- Vještaci se u praksi susreću sa smanjenom likvidnošću iz razloga što pojedina rješenja o isplati ili plaćanja čekaju po više mjeseci, i to: radi vremena potrebnog da sudac iza rješenje o isplati i radi vremena, odnosno obrade računovodstva izdanih rješenja o isplate. Blaži primjer iz prakse, ali učestao - nalaz je predan 15.05.25., sudac je rješenje napiše 15.06.25, a računovodstvo obavi isplatu 15.07.25. \n- Često se rješenje napiše i donese značajno nakon izrade vještačenja pa je potrebno propisati da pravosudno tijelo u roku od 8 dana mora donijeti rješenje."]
[1171,"DARKO SMODLAKA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Izmjeniti riječ \"nagradu\" u \" naknadu\".\n(3) Nagrada Naknada se određuje u bodovima, a vrijednost boda je 0,40 od 1,43 € do 2,28 eura bruto odnosno 50.- do 80.-€/ bruto sat (EU članice imaju obračune po satima rada i imaju raspone od jednostavnih do složenijih predmeta)  i to za:\n\n1. izradu pisanog nalaza i mišljenja od 150 do 300.-€ na više, bez ikakvih ograničenja\nRadi se o odredbi koja unaprijed, bez da uzima u obzir opseg posla, ograničava vrijednost rada (i to na vrlo niskoj razini), jer kako se primjenom takve odredbe može vrednovati vještačenje dokumentacije koja primjerice sadrži preko 50.000 stranica, a kao rezultat vještačenja je nalaz i mišljenje na preko 1.000 stranica ??? \nPri pisanju odredbi prijedloga Pravilnika nije vodilo računa o razmjeru između obveza i odgovornosti, s jedne strane, i visine naknade za rad vještaka, sa druge strane. Takvim odredbama prijedloga Pravilnika stvorena je velika disproporcija između propisanih obveza i odgovornosti na štetu utvrđivanja prava na visinu naknade.\n\n2. interdisciplinarno vještačenje 1500 bodova za dvije struke ovisno o složenosti vještačenja, stoga treba dodati obvezu propisanu smjernicama CEPEJ: \n-čl.100 Smjernica: Preporučuje se skala honorara ako sud imenuje vještaka. Također, ako stranke imenuju vještaka kako bi izradio stručno mišljenje tijekom sudske parnice, naplata vještaka treba zadovoljiti opća načela proporcionalnosti.\n-čl.102 Smjernica: Osim toga, satnica vještaka ovisi o području vještačenja i također uzima u obzir kvalifikaciju vještaka. U nekim uvjetima može se također dopustiti diferencijacija s obzirom na složenost i stupanj težine procjene.\n(4) Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena te dr.) nagrada se utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova \npredlažemo 1,43 € do 2,28 € bruto bod.\n\n(5) Za prisustvovanje na raspravi stalni sudski vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova po svakom započetom sljedećem satu.\nU kompliciranim sudskim vještačenjima, stranke u postupku nerijetko angažiraju revizorske kuće, druge vještake ili naprosto daju prigovore na vještačenje kako bi isto pobili radi interesa svoje stranke bez obzira koliko kvalitetno vještačenje bilo.\nZa očitovanje vještaka na takve prigovore vještak više puta mora uložiti  puno radnih sati kako bi se argumentirano očitovao na svaki prigovor bez obzira kakav bio.\nPravilnikom nije predviđena nagrada za podnesak kojim se vještak očituje na prigovore stranka u sporu ili u kaznenom postupku dok  je za iste podneske odvjetnicima dopušteno  zaračunavati troškove podneska prema vrijednosti spora.\nNa tome odvjetnici najviše skupljaju bodove, a vještaci besplatno odgovaraju. Za odgovaranje na podneske mora se ponovno proučiti kompletna dokumentacija i često puta i sudski spis. Sve to iziskuje dodatne sate na postojeće vještačenje. Nema ograničenja u broju podnesaka. \nU jednom predmetu može se odgovoriti po 10 puta kada god se prohtjelo stranci ili punomoćniku da nešto predloži i uputi na sud.  \n\nProučavanje dokumentacije možda ne bi bilo potrebno da su podnesci ili rasprava odmah nakon izrade nalaza i mišljenja. Međutim, u praksi, zna proći i po godina i godina i pol od izrade nalaza do prvih očitovanja. Tako da se mora opet sve iznova proučiti da bi se učinkovito i ispravno odgovorilo na primjedbe.\nTo se može bolje regulirati na način da se odgovaranje na podneske plati unaprijed u sklopu nalaza i mišljenja kao normalna radnja koja se dodatno vrednuje. \nIsto tako treba regulirati izradu dopune nalaza i mišljenja. Često puta dopuna nalaza i mišljenja je sasvim novo vještačenje. Neki suci smatraju da se dopuna ne plaća, a neki suci smatraju da se dopuna plaća. Uglavnom neregulirano područje.  \nIsto tako nije jasno da li je izlazak vještak na raspravu plaćen ili nije. Neki suci smatraju da je vještak već plaćen i da je njegova dužnost da bez naknade prisustvuje raspravi dok neki suci smatraju da se vještaku ipak treba platiti za nazočnost na raspravi.\nDolazimo do situacije da u nekom visoko tarifiranom predmetu odvjetnik može za podnesak od 1 stranice tražiti npr.350.000,00 kn ili više dok vještaku za očitovanje na prigovore iz podneska stranka u sporu nije  predviđena nikakva  nagrada bez obzira koliko radnih sati na to očitovanje je izgubio i koje ne može naplatiti.\n\nPredlaže ase dodati stavke:\n(8) Sudski vještak treba imati pravo na plaćanje unaprijed ovisno o opsegu i važnosti procjene. U građanskom predmetu, stranke su obično dužne dopustiti plaćanje unaprijed u skladu s načelima općeg procesnog prava \n(9) Predlaže se dodati odredbu čl 105.: Čim vještak dostavi potpuno i odgovarajuće stručno mišljenje, ima pravo na naplatu punog iznosa.\n(10) Obvezno je usklađenje vrijednosti satnice sudskih vještaka u skladu sa svim relevantnim ekonomskim pokazateljima (inflatorna kretanja, porast plaća i troškova života prema podacima DZS.\n Komentar:  Sudski vještaci su u pravilu stručnjaci visoke i više stručne spreme, te je neprihvatljivo da cijena njihovog rada nije u korelaciji sa cijenama rada drugih stručnjaka istog obrazovanja.\n28 godina zamrznuta vrijednost radnog sata sudskih vještaka sa tzv. bodom od 2 kn nema opravdanja za takvo ponašanje niti za jednog  dosadašnjeg ministra zbog slijedećih razloga:\n-Ekonomska realnost: troškovi života, goriva, opreme i stručne literature, edukacija su značajno porasli, dok je naknada ostala nepromijenjena od veljače 1998.g.,\n-Stručna odgovornost: vještaci donose stručne nalaze i mišljenja koji utječu na sudske odluke, što zahtijeva preciznost, nepristranost i kompetenciju,\n -Motivacija i kvaliteta: pravedna i realna  naknada direktno utiče na motivaciju i kvaliteta rada, a time i na pravnu sigurnost svih učesnika u postupku.\nPostojeći, važeći Pravilnik o sudskim vještacima omogućava ministru trenutačno  donošenje nove vrijednosti radnog sata sudskih vještaka, neovisno od donošenja Zakona o sudskim vještacima kako je to planirano Planom normativnih aktivnosti MPUiDT, što je pravno utemeljeno i operativno izvodivo.\nProsječna opravdana vrijednost boda: ≈ 1,20–1,50 EUR.\nPRIJEDLOZI IZMJENA:\n1. Vrijednost boda postaviti na 1,50 EUR.\n2. Uvesti automatsko godišnje usklađivanje vrijednosti boda prema rastu minimalne plaće ili osnovice državnih službenika.\n3. Uvesti tarifu za pripremu i pregled spisa — 1 minuta po stranici.\n4. Uvesti tarifu za pisana očitovanja na podneske stranaka – 100–300 bodova.\n5. Omogućiti isplatu avansa do 50% procijenjene vrijednosti vještačenja.\n6. Uvesti dodatke za žurnost, kao u odvjetničkim tarifama."]
[1172,"JERONIM PANDURIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Ovo je najkritičniji dio Pravilnika i zahtijeva duboku doradu. Komentari kolega idu u istom smjeru.  - Neprimjereno niska vrijednost boda (0,40 EUR)\n\nPredložena vrijednost boda od 0,40 EUR ne odražava realnu vrijednost stručnog rada vještaka.\n\nArgumentacija temeljena na ekonomskim pokazateljima (minimalna plaća, prosječna plaća, osnove za državne službenike, rast troškova života) nedvojbeno pokazuje da bi vrijednost boda (uspoređujući razdoblje od 1998. do danas) trebala biti:\n\nPrema indeksima:\n• prema rastu minimalne plaće → 1,56 EUR\n• prema rastu prosječne plaće → 1,24 EUR\n• prema rastu osnovice državnih službenika → 1,39 EUR\n\nPrema odnosu naknada vještaka i tumača - trenutno se Pravilnikom predlaže:\n• sat vještaka: 14 EUR\n• sat tumača: 40 EUR\nU početnoj regulativi 1998. satnica je bila identična. Diskrepancija od 300% potpuno je neutemeljena i štetna.\n\nUsporedbe s EU i regijom\n• Belgija: do 150 EUR/h\n• Njemačka: do 180 EUR/h\n• Francuska: 81 EUR/h\n• Portugal: 102 EUR/h\n• Slovenija: 51 EUR/h\n• Srbija: 90 EUR/h\nHrvatska → prema prijedlogu Pravilnika: 14 EUR/h (bruto!).\nTo je apsolutno neprihvatljivo i predstavlja degradaciju profesije. \n\nProsječna opravdana vrijednost boda: ≈ 1,20–1,50 EUR.\n\nPRIJEDLOZI IZMJENA:\n1. Vrijednost boda postaviti na 1,20 – 1,50 EUR.\n2. Uvesti automatsko godišnje usklađivanje vrijednosti boda prema rastu minimalne plaće ili osnovice državnih službenika.\n3. Uvesti tarifu za pripremu i pregled spisa — 1 minuta po stranici.\n4. Uvesti tarifu za pisana očitovanja na podneske stranaka – 100–300 bodova.\n5. Omogućiti isplatu avansa do 50% procijenjene vrijednosti vještačenja.\n6. Uvesti dodatke za žurnost, kao u odvjetničkim tarifama."]
[1173,"SUAD KADRIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Toč. 3. Zadnji put je vrijednost boda utvrđena pred 27 godina i iznosila je današnjih € 0,27. \"Povećanje\"  vrijednosti na € 0,40 je sramotno (48%). Da se kroz svih 27 godina vršilo usklađivanje vrijednosti boda sukladno dolje navedenim kriterijima, odnosno povećanju minimalne plaće, prosječne plaće, osnovice za plaću državnih službenika i namještenika, prosječne neto plaće , realna vrijednost boda bi iz godine u godinu rasla i trebala bi iznositi od minimalno 0,94 eur do  1,56 eur.\nObrazloženje: Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR"]
[1174,"MAJA KOSTIJAL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prema Izvještajima Glavnog državnog odvjetnika RH o radu Državnih odvjetništava samo u razdoblju otkako je RH članica EU oduzeta je imovina u korist RH u iznosu od 305,8 milijuna EUR odnosno u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR što ne bi bilo moguće posebno bez provođenja knjigovodstveno-\nfinancijskih vještačenja. Stoga potplaćeni ekonomski vještaci itekako pridonose punjenju državnog proračuna RH.\n\nJoš malo u brojevima, vezano isključivo za DORH\nUkupni rashodi proracuna 2024. – 32.720.157.842,43 EUR\nUkupno intelektualne usluge drzavnog odvjetništva od toga – 247.252.845,38 EUR\nTroškovi vještačenja DORHa za 2024 – 1.615.778,24 EUR \n\nUdio troškova vještačenja DORHa u odnosu na ukupne rashode proračuna 0,000049%\n\nBez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH ne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 EUR. U svim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na teret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH."]
[1175,"MAJA KOSTIJAL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz 15.3. i 15.4. - Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“. U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više. - U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo. - Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada. - Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat. - Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR - Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada. Prema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za 4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR. Kako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR."]
[1176,"MAJA KOSTIJAL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","nadalje, vezano za čl 15, st 4.  Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU. Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje (tj. za 27 godina). Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada. Ovakvim prijedlozima satnica vještaka određena je u višestruko nižem iznosu od tržišne, dok je predložena satnica tumača viša od iznosa koji tumači trenutno naplaćuju na slobodnom tržištu. Predlaže se uskladiti satnice vještaka i tumača jer bi navedeno doprinijelo efikasnosti rada pravosudnih tijela. Naime, evidentno je da se pravosudna tijela suočavaju sa nedostatkom vještaka zbog preniskih cijena, budući se samo u razdoblju od 2020. do 2025. godine broj vještaka smanjio za 35%."]
[1177,"MAJA KOSTIJAL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U odnosu na članak 15. stavak 5. predlaže se da stalni sudski vještak za prisustvovanje raspravi ima pravo na naknadu od 250 bodova. U praksi stranke često nepotrebno inzistiraju na višestrukom dolasku vještaka, što produžuje postupak i povećava ukupne troškove sudskog procesa (troškove suda, odvjetničkih troškova itd.). Predložena naknada destimulirala bi takvo odugovlačenje, racionalizirala troškove postupka i osigurala pravednu naknadu za dodatni rad vještaka."]
[1178,"MAJA KOSTIJAL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Porazna je činjenica da sudski vještak ima pravo na naknadu za izlazak na ročište u vrijednosti od 100 bodova, što po sadašnjoj vrijednosti boda od 0,27 iznosi 27 € bruto. U neto iznosu to je cca 17 - 18 € u ovisnosti od regije prebivališta i poreza i prireza na dohodak.  Nije li, najpristojnijom riječju \" sramotno\" da stručna i visoko educirana osoba izdaje račun u iznosu od 27 € ? U današnje vrijeme kada je kutija cigareta 5,5 €? Dakle od neto vrijednosti koja mi se isplati za izlazak na ročište ja mogu kupiti 3 kutije cigreta... Čisto figurativna usporedba! Dok će odvjetnik za istu uslugu i to isto ročište naplatiti minimum 250, 00 € + PDV....Gdje nam je paritet, jednakost i poštovanje struke, visokog obrazovanja?"]
[1179,"MAJA KOSTIJAL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U čl. 15. st. 3. t. 1. predlaže se korekcija: \"izradu pisanog i/ ili usmenog nalaza i mišljenja\" kako bi se isti uskladio sa čl. 260. st. 1. Zakona o parničnom postupku kojim je propisano da će sud odrediti hoće li vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje samo usmeno na raspravi ili će ih podnijeti i pismeno prije rasprave. Naime, pojedine vrste vještačenja iznose se samo usmeno na raspravi, dok u čl. 15. st. 3. nije predviđena naknada za takvo vještačenje."]
[1180,"MAJA KOSTIJAL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Činjenica je da je svake godine sve manje vještaka svih struka, vjerojatno je razlog u demotiviranim naknadama. Prema javno objavljenoj studiji Euroexpert iz prošle godine, satnica sudskih vještaka značajno varira među državama članicama EU. Primjeri satnica su sljedeći: Belgija: do 150 EUR/h, Češka: 42 EUR/h, Francuska: 81 EUR/h, Njemačka: do 180 EUR/h, Nizozemska: 142 EUR/h, Portugal: 102 EUR/h, Srbija: 90 EUR/h, Slovenija: 51 EUR/h.\nSamo Hrvatska tako cijeni svoj stručni kadar, da mi je predložena satnica od 14 € / h. \n Analiza ovih parametara jasno pokazuje da je predložena satnica za vještake u Republici Hrvatskoj od 14 EUR/h uvredljiva, neprimjerena i diskriminirajuća, ne samo u odnosu na razvijene zemlje zapadne Europe, nego i u odnosu na Republici Hrvatskoj susjedne zemlje. Možda da se vještačenja povjere studentima ekonomije, jer po svemu sudeći bili bi bolje plaćeni nego vještaci koji imaju iznimna iskustva , stručnost i dugogodišnji rad iza sebe."]
[1181,"MAJA KOSTIJAL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","OBAVEZNO: Predlaže se dodati - Propisivanje roka za isplatu naknade za rad i naknade troškova vještaku Pravosudno tijelo je u roku od 8 dana od dana primitka zahtjeva za isplatu naknade za rad i naknade troškova vještaka dužno donijeti odgovarajuće rješenje. U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja. Naime, pojedina vještačenja zahtijevaju višemjesečni rad (ponekad i duže od godinu dana), stoga se predlaže pravo na prethodnu isplatu dijela naknade. Nije rijedak slučaj da na sudovima predmeti budu arhivirani, a da vještaci nisu dobili naknadu za svoje usluge stručnog nalaza i mišljenja."]
[1182,"MAJA KOSTIJAL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uopće je nelogično ograničiti vrijednos izrade nalaza i mišljenja na 4.000 bodova, obzirom da vještaci ekonomske struke u određenim složenijim predmetima imaju iznimno obimnu dokumentaciju za proučavanje, sistematsku analizu, kopmaraciju , te na kraju samu izradu nalaza i mišljenja. Stoga je ograničavanje na 4.000 bodova nerealno i sa stvarnim stanjem u praksi - potpuno nelogično!"]
[1183,"MAJA KOSTIJAL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Visina troška vještačenja ovisi o obimu i složenosti predmeta vještačenja i ne može se administrativno ograničiti. Ovim člankom su iz normativnog okvira izostavljene pravne osobe koje trenutno zakonito obavljaju složenija vještačenja po nalogu sudova i državnih odvjetništava prema čl. 27. PSSV. Isto tako vještaci koji fizičke osobe, koji se isključivo bave vještačenjima ( dakle u sustavu su drugog dohotka ) , kada rade složena vještačenja, za koje je potrebno određeno vrijeme izrade vještačenja, trebali bi imati pravo na predujam."]
[1184,"MAJA KOSTIJAL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. nisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka. Predlaže se dopuniti zadatke i to: priprema vještaka za dolazak na ročište prema utrošenom vremenu, a najmanje 1 sat, dodatka na žurnost u postupanju ( rok za izradu nalaza 16-29 dana)-50%, dodatak za izuzetnu žurnost u postupanju( rok za izradu nalaza 15 dana) - uvećanje od 100%, pismeno očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku -50 bodova"]
[1185,"MAJA KOSTIJAL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Voljela bi da mi netko tko je radio na ovom pravilniku pojasni, na koji nacin se prvotno vještačenje Agrokora plaćeno 1,3 mil € \" vještaku\" iz Poljske, za kojeg je utvrđeno da uopće nije vještak, uklapa u onih predloženih maksimum 4000 bodova? Isto tako me zanima, kako se drugo vještačenje Agrokora, koje je trebalo prvotno iznositi 650.000 + PDV, a na kraju je došlo na 1 mil €, uklapa u tih 4000 bodova?"]
[1186,"MAJA KOSTIJAL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U odnosu na cijene sata rada vještaka, iz javnoobjavljene studije Euroexpert od prošle godine, cijene sata rada sudskog vještaka su po zemljama iznosile: Belgija do 150 EUR/h, Češka 42 EUR/h, Francuska 81 EUR/h, Njemačka do 180 EUR/h, Nizozemska 142 EUR/h, Portugal 102 EUR/h te za nama bliske zemlje Srbija do 90 EUR/ h dok je u Sloveniji sat propisan u vrijednosti od 51 EUR/h. Navedeno upućuje na neprimjereno nisko predložene cijene sata rada za vještake u RH od 14 EUR/h ili na diskriminatorni položaj vještaka u RH u odnosu na vještake u EU"]
[1187,"JOSIP LJULJ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Što se tiče prisustvovanja na raspravi, potrebno je razgraničiti kada vještak samo pristupi na raspravu koja bude odgođena (ništa se ne odradi) i situaciju kada vještak pristupi na rapravu na kojoj 40 minuta detaljno iznosi svoj nalaz i mišljenje i odgovara na razna stručna pitanja. Ne može za te dvije situacije biti propisana ista nagrada."]
[1188,"KSENIJA TOMAŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života niti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja. \nU protivnom dolazi do situacije da je rad sudskog vještaka sustavno potplaćen, unatoč visokoj razini stručnosti, odgovornosti i pravne posljedice koje nalaz i mišljenje mogu imati na postupak.\nUmjesto propisanih 0,40 EUR, odrediti vrijednost boda na najmanje 1,20 EUR te osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH.\nNaknada za prisustvovanje raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta je preniska te ne pokriva stvarne troškove vremena, pripreme i prometa.\n\n\nNagrada vještaka, odnosno vrijednost boda bi trebala pratiti statističke pokazatelje potrošačkih cijena. Osim navedenog parametra moguće je izračun dobiti i u odnosu na minimalnu ili prosječnu neto plaću u RH. Nemoguće je, neživotno i nelogično da je bod ostao isti, a prema svim projekcijama plaća proteklih godina razvidno je nužno uvećanje boda, u skladu sa uvećanjem troškova. Vrijednost boda stalnog sudskog vještaka, temeljem rasta većeg broja parametara u razdoblju od 1998.g. do danas objektivno iznositi 1,20 EUR."]
[1189,"KSENIJA TOMAŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Suci paušalno određuju visinu predujma koja vrlo često nije dostatna ni za inicijalni nalaz i mišljenje, a pogotovo za naknadne radnje. Pravilnikom je potrebno obuhvatiti i druge radnje koje se stavljaju pred vještaka, primjerice:\n1. ukinuti maksimum od 4.000 bodova \nZnačajan je broj vještačenja primjerice na Trgovačkom sudu koji vrlo lako premašuje taj dodijeljeni iznos i još se „štedi“ na troškovima odlaska i rada na terenu, što u konačnici dovodi do dopune vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi padaju na teret vještaka a i do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa.\n2. očitovanja i dopune vještačenja - minimalno 150 bodova ili po satu uz obrazloženje utroška\nPredloženim se ne navodi da bi se za očitovanja imalo pravo na naknadu. U praksi se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. Da ne govorimo kada se nađete u „obijesnom parničenju“ pa točno vidite da odvjetnici prigovaraju samo kako bi povećali broj podnesaka koji nerijetko budu vrijednosti od par tisuća eura.\n3. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodova\nRočišta često znaju biti 9, 12 ili čak 18 mjeseci od izrade vještva što zahtjeva ponovni pregled cjelokupne dokumentacije koji kod složenih predmeta nakon dugo vremena i 60 vještava izrađenih u međuvremenu, zna potrajati i cijeli dan. \n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodova\nVrlo često se pored izdanog pisanog mišljenja zahtjeva pristup ročištu i ponovno davanje mišljenja na pitanja već obrađena u vještvu ili odgovore na nova pitanja. Veliki broj sudaca smatra da ovo nije potrebno dodatno „nagraditi“ jer da je to već sadržano u onoj inicijalnoj crkavici koju su dali. \n 5. priprema i pristup ročištu za koeg vještak nije bio obaviješten da se neće održati\n6. propisivanje roka za isplatu vještaku\nZakon uredno propisuje rok od 30 dana, ali svjedoci smo svi da se to ne poštuje. \nMnogi suci čekaju da se razjasne svi prigovori odvjetnika prije nego se odluče na isplatu vještaku, što mi je s jedne strane razumljivo. Ali isto tako imate mnoge suce koji donesu presudu, ili spis ode na 2. stupanj ili ode u arhivu a da vještak nije plaćen. \nNemoguće je raditi u uvjetima kada čekate isplatu po 6-9-12 ili više mjeseci za svoj rad."]
[1190,"KSENIJA TOMAŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati čl. 15.9. – nigdje nije propisano što je to zahtjev niti postupanje pravosudnog tijela u odnosu na  zaprimljeno. Navedeno je nužno propisati a posebno s obzirom na Zakon o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Pravosudno tijelo je o primljenom zahtjevu za isplatu nagrade vještaku dužno donijeti odgovarajuće rješenje u roku od 8 dana po primitku istog\n- U slučaju da je u parničnim predmetima iznos zatražene nagrade vještaka u visini do prethodno uplaćenog predujma za vještačenje, pravosudno tijelo će po donošenjem rješenja po primitku zahtjeva vještaka naložiti isplatu nagrade u roku od 8 dana\n- U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja.\n- Nedostaje kompletna procedura zahtjeva za naknadu vještaka usklađena sa Zakonom o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Nije objašnjeno a potrebno je: da li vještak na predmetni spis e-komunikacijom šalje zahtjev za naknadu, odnosno specifikaciju naknade, a račun računovodstvu Suda. Procedura kojom sudac izdaje rješenje o isplate, kao i procedura kojom računovodstvo temeljem tog rješenje obavlja isplatu, te rokovi isplate po računovodstvu. Potrebno propisati način postupanja. Posebno dati postupanja u vezi eRačuna i fiskalizacije gdje je primjenjivo ili propisati da se vještačenja isključuju iz te regulativa.\n- Vještaci se u praksi susreću sa smanjenom likvidnošću iz razloga što pojedina rješenja o isplati ili plaćanja čekaju po više mjeseci, i to: radi vremena potrebnog da sudac iza rješenje o isplati i radi vremena, odnosno obrade računovodstva izdanih rješenja o isplate. Blaži primjer iz prakse, ali učestao - nalaz je predan 15.05.25., sudac je rješenje napiše 15.06.25, a računovodstvo obavi isplatu 15.07.25. \n- Često se rješenje napiše i donese značajno nakon izrade vještačenja pa je potrebno propisati da pravosudno tijelo u roku od 8 dana mora donijeti rješenje.\n\n\nKomentar:\n\nPojedina vještačenja zahtijevaju višemjesečni rad (ponekad i duže od godinu dana) te se predlaže da vještak ima pravo na dio naknade i prije obavljene usluge prilikom rada na vještačenjima koja zahtijevaju značajno vrijeme za izradu vještačenja.\n\nNedostatak kompenzacije za administrativne troškove: nagrada neadekvatno pokriva rastuće administrativne troškove, troškove edukacije i nabavke opreme, što je u EU uobičajeno dio kalkulacije tarifa\n\nNisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka, te se daje prijedlog:\n\n• priprema vještaka za dolazak na ročište po satu (najmanje 1 sat)\n• dodatak za žurnost u postupanju (rok za izradu 16-29 dana) – uvećanje za 50%\n• dodatak za izuzetnu žurnost u postupanju (rok za izradu do 15 dana) – uvećanje za 100%\n• pisano očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku 50 bodova\nuz cijeli članak:\n- iznos nagrade i naknade potrebno povezati ili s VPS-om, ili brojem listova spisa ili nekim drugim kvantitativnim parametrom u vezi vještačenja, te kao i u Odvjetničkoj tarifi odijeliti kaznene, ovršne, parnične i ostale postupke prema kategorijama složenosti\n- vrijednost boda najmanje 1,00 eura (što je 50% od odvjetničke tarife koja se utvrđuje po radnji dok se vještačenjem obuhvaća cjelokupni spis)\n- što se podrazumijeva pod pojmom „izbivanjem iz mjesta prebivališta/boravišta“, koja udaljenost, odlazak u drugu JLPRS ili prvo sljedeće naseljeno mjesto?\n- Stavak 7. je nepotreban i nije jasno kako se uklapa u kontekst isplate nagrade, odnosno koje konkretno stavke je potrebno obrazložiti, pretpostavka je da se mislilo na dokaze o postojanju troškova a koji su obrađeni u čl. 18;"]
[1191,"KSENIJA TOMAŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati čl. 15.8.\n- čl. 15.8.- usklađenje vrijednosti boda\n- Vrijednost boda se automatski usklađuje za postotak rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike i stupa na snagu od mjeseca kad se primjenjuje za iste. Obrazloženje- kako bi se izbjegla u budućnosti mogućnost da ponovno vještacima se ne uskladi vrijednost boda u dugogodišnjem razdoblju, potrebno je imati automatizam povećanja vrijednosti boda.\n- Kako bi se izbjegla mogućnost da se u budućnosti ponovno vještacima ne usklađuje bod potrebno je imati automatizam pa se predlaže da se vrijednost boda povećava za postotak rasta minimalne plaće i stupa na snagu od mjeseca usklađenja iste."]
[1192,"KSENIJA TOMAŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Dodati- obračunate po satima pa se predlaže da članak glasi: Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke (kako je i do sad bilo)."]
[1193,"KSENIJA TOMAŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Dodati: Za pripreme za usmeno izlaganje izvještaja i mišljenja ili procjene pripada sudskom vještaku ili sudskom procjenitelju najmanje 2 sata. Naime, često se ročište održava i više godina nakon što je vještačenje obavljeno a kod pojedinih predmeta nije izuzetak da vještak treba uložiti u pripremu značajno vrijeme."]
[1194,"KSENIJA TOMAŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Promjena članka na način da isti glasi: Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza uključivo i pregled i analiza dokumentacije, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, pisanje očitovanja i davanja dopuna vještačenja na nove zadatke te dr.) nagrada se uz obračun iz stavka 3. utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova.\nObrazloženje: radi izbjegavanja mogućih tumačenja da se riječ analiza odnosi npr. na kemijsku analizu potrebno je dodati da je riječ i o pregledu te analizi dokumentacije. \n\nVezano uz stavak 4. Dati bolje obrazloženje na što se odnosi npr. analiza nije detaljno obrazloženo što bi to točno bilo, dodati da se to odnosi i na: analiza dokumentacije, analiza računa, financijskih izvještaja i sl. koja se može obračunati u satima uz stavak 3. točka 1. gdje je navedeno Izrada nalaza i mišljenja, kako bi se dobio strukturiran izračun vrijednosti."]
[1195,"KSENIJA TOMAŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Predlaže se promjena na način da glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000  bodova (jer se prema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje usmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova- brisati!- Pojasniti kakvo je to interdisciplinarno vještačenje za tu predloženu vrijednost od 60,00 EUR\nDodati: \n3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova na više"]
[1196,"KSENIJA TOMAŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo.\n- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada.\n- Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\n- Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR\n- Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\nPrema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR.\nKako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR.\n- Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene satnice od 14,00 EUR.\n- U Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR a vještaka 51,00 EUR odnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je predloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada tumača?\n- Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU\n- Usporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s cijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR (odnosno bod bi trebao biti 1,42 EUR)\n- Usporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR.\n- U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženom s cijenom sata od 14,00 EUR kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- U Srbiji je sat rada vještaka 42,65 EUR a za RH se predlaže od 2026.g. 14,00 EUR odnosno niže od Srbije za 28,65 EUR.\n- Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava, u odnosu na 2025.g. za 0,50 EUR. Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 28 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanja obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- Sat usluge čišćenja je najmanje 20,00 EUR neto dok ministarstvo predlaže sat rada vještaka od cca 8,00 EUR neto odnosno za 12,00 EUR niže od usluge čišćenja. \n- Budući je minimalna cijena usluge čišćenja po satu 20,00 EUR neto, a  predloženo je da usluga rada vještaka bude cca 8,00 EUR neto pa bi usluga čišćenja bila gotovo 3 puta skuplja od usluge rada vještaka.\n- Prema cjeniku komunalnih usluga sat rada KV radnika iznosi 16,00 EUR pa je nejasno zašto bi cijena sata rada vještaka bila niža od cijene KV radnika.\n\n- Prema javnoobjavljenim izjavama ministra M. Pilepića Vlada RH je od 2020. do danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim službama (na teret proračuna), dok MPUiDT predlaže povećanje naknade za vještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna).\n\n- Prilikom uspostavljanja RH 1991.g. su preuzeti zakoni uključivo i objavljeno u NN 8/88 Pravilnik o naknadi troškova u sudskim postupcima, kojim je određeno da je nagrada vještaku jednaka trostrukom osobnom dohotku. Na isti način bi odgovarala i cijena formirana 1998.g. Primjenom tog omjera na prosječnu plaću iz srpnja 2025.g. vrijednost boda bi morala biti 1,07 EUR.\n\n- vrijednost boda 1,00 EUR a sat 40 bodova a ne 35 bodova\n\n- temeljem predloženog vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova što je u suprotnosti sa realno izgubljenom vremenu (npr. vještak iz istočnog dijela Zagreba treba doći na raspravu u Trgovački sud u Karlovac koja traje cca 20 min javnim prijevozom. Vještak će za 20 min rasprave utrošiti cijeli radni dan koji neće moći naplatiti\n\n- Generalno vezano uz vrijednost sata:\n- Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se ne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u tim slučajevima.\n- Prema Izvještajima Glavnog državnog odvjetnika RH o radu Državnih odvjetništava samo u razdoblju otkako je RH članica EU oduzeta je imovina u korist RH u iznosu od 305,8 milijuna EUR odnosno u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR što ne bi bilo moguće posebno bez provođenja knjigovodstveno-financijskih vještačenja. Stoga vještaci pridonose punjenju državnog proračuna RH.\n- Bez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH ne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR. U svim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na teret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH.\n- Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na vještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret državnog proračuna.\n- Predviđen iznos od 4.000 bodova po predloženoj cijeni koja je neprihvatljiva od 0,40 EUR daje ukupan iznos od 1.600,00 EUR a navedeno nije dovoljno za izradu bilo koje procjene. Predloženi način bi doveo do sniženja trenutno primjenjivih cijena za izradu procjena.\n- Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od tržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje i zadržavanje najboljih eksperata u sustavu.\nDugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka.\n- Nepostojanje revizije visine naknada: Nije predviđen mehanizam redovite revizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima (inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno obezvređivanje."]
[1197,"KSENIJA TOMAŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR \n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080  kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV)  iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR \n- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR.\n- Takva odredba  nije  prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova.\n- Ovaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako. Vještaci ekonomske struke od svih ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine knjigovodstvene dokumentacije. Od vještaka se traži prikupljanje dokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po bazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih radnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano."]
[1198,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","St.3 treba glasiti\n(3) Naknada se određuje u bodovima, a vrijednost boda je od 1,43 € do 2,28 eura bruto odnosno 50.- do 80.-€/ bruto sat (EU članice imaju obračune po satima rada i imaju raspone od jednostavnih do složenijih predmeta)  i to za:\n\n1. izradu pisanog nalaza i mišljenja od 300.-€ na više bez ikakvih ograničenja i limita na broj bodova jer proizlazi da se složena i najkompleksnija vještačenja više neće moći raditi  jedino privremeno i u iznimnim slučajevima propisanim Zakonom o iznimnim mjerama kontrole cijena (NN 73/97,128/99 i 66/01) što ovdje svakako nije slučaj (kad bi računali po 0,40 €/bod to bi bilo 1.600.-€ najsloženije vještačenje ? Ili po 1.-€/bod to je 4000.-€, a kompleksna vještačenja su značajno dugotrajna i skupa (za Agrokor je plaćeno strancima koji nisu vještaci 1,3 miliona.€).\nRadi se o odredbi koja unaprijed, bez da uzima u obzir opseg posla, ograničava vrijednost rada (i to na vrlo niskoj razini), jer kako se primjenom takve odredbe može vrednovati vještačenje dokumentacije koja primjerice sadrži preko 50.000 stranica, a kao rezultat vještačenja je nalaz i mišljenje na preko 1.000 stranica ??? \nPri pisanju odredbi prijedloga Pravilnika nije vodilo računa o razmjeru između obveza i odgovornosti, s jedne strane, i visine naknade za rad vještaka, sa druge strane. Takvim odredbama prijedloga Pravilnika stvorena je velika disproporcija između propisanih obveza i odgovornosti na štetu utvrđivanja prava na visinu naknade.\n\nVažno je napomenuti da su brojni vještaci članovi svojih strukovnih komora i da u istima imaju prosječno polazne vrijednosti radnog sata od 50.-€ neto na više, pa proizlazi da se njihovo znanje obezvređuje kada svoje intelektualne usluge pružaju sudovima koji odlučuju o ljudskim sudbinama pa to treba platiti u razini ispod vrijednosti neto studentske satnice?  \n\nZa stjecanje licence sudskog vještaka su se morali posebno dodatno educirati, prolaziti stručnu obuku sa mentorima, stalno se stručno usavršavati i pratiti propise koji se tiču ne samo njihovih struka nego i materije koja obuhvaća sudsku regulativu i sudsku praksu, uz dodatne police osiguranja koje već imaju za svoje strukovne komore i poslove u struci neovisno od intelektualnih usluga - ekspertiza koje pružaju sudovima.\n\n2. interdisciplinarno vještačenje 1500 bodova za dvije struke ovisno o složenosti vještačenja, stoga treba dodati obvezu propisanu smjernicama CEPEJ: \n\n-čl.100 Smjernica: Preporučuje se skala honorara ako sud imenuje vještaka. Također, ako stranke imenuju vještaka kako bi izradio stručno mišljenje tijekom sudske parnice, naplata vještaka treba zadovoljiti opća načela proporcionalnosti.\n-čl.102 Smjernica: Osim toga, satnica vještaka ovisi o području vještačenja i također uzima u obzir kvalifikaciju vještaka. U nekim uvjetima može se također dopustiti diferencijacija s obzirom na složenost i stupanj težine procjene.\n(4) Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena te dr.) nagrada se utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova \nUz st. 4 predlažemo 1,43 € do 2,28 € bruto bod.\n(5) Za prisustvovanje na raspravi stalni sudski vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova po svakom započetom sljedećem satu.\n\nOvaj članak ne propisuje odredbu da je vještak ovlašten primiti naknadu za podnesak radi očitovanja na prigovore stranka u sporu. Napominje se da odvjetnicima odvjetničkom tarifom je propisana naknada troškova za podnesak na podnesak kojim se očituje na prigovore vještaka, dok vještaku to nije!\n\nU kompliciranim sudskim vještačenjima, stranke u postupku nerijetko angažiraju revizorske kuće, druge vještake ili naprosto daju prigovore na vještačenje kako bi isto pobili radi interesa svoje stranke bez obzira koliko kvalitetno vještačenje bilo.\nZa očitovanje vještaka na takve prigovore vještak više puta mora uložiti  puno radnih sati kako bi se argumentirano očitovao na svaki prigovor bez obzira kakav bio.\nPravilnikom nije predviđena nagrada za podnesak kojim se vještak očituje na prigovore stranka u sporu ili u kaznenom postupku dok  je za iste podneske odvjetnicima dopušteno  zaračunavati troškove podneska prema vrijednosti spora.\nNa tome odvjetnici najviše skupljaju bodove, a vještaci besplatno odgovaraju. Za odgovaranje na podneske mora se ponovno proučiti kompletna dokumentacija i često puta i sudski spis. Sve to iziskuje dodatne sate na postojeće vještačenje. Nema ograničenja u broju podnesaka. \nU jednom predmetu može se odgovoriti po 10 puta kada god se prohtjelo stranci ili punomoćniku da nešto predloži i uputi na sud.  \n\nProučavanje dokumentacije možda ne bi bilo potrebno da su podnesci ili rasprava odmah nakon izrade nalaza i mišljenja. Međutim, u praksi, zna proći i po godina i godina i pol od izrade nalaza do prvih očitovanja. Tako da se mora opet sve iznova proučiti da bi se učinkovito i ispravno odgovorilo na primjedbe.\nTo se može bolje regulirati na način da se odgovaranje na podneske plati unaprijed u sklopu nalaza i mišljenja kao normalna radnja koja se dodatno vrednuje. \nIsto tako treba regulirati izradu dopune nalaza i mišljenja. Često puta dopuna nalaza i mišljenja je sasvim novo vještačenje. Neki suci smatraju da se dopuna ne plaća, a neki suci smatraju da se dopuna plaća. Uglavnom neregulirano područje.  \nIsto tako nije jasno da li je izlazak vještak na raspravu plaćen ili nije. Neki suci smatraju da je vještak već plaćen i da je njegova dužnost da bez naknade prisustvuje raspravi dok neki suci smatraju da se vještaku ipak treba platiti za nazočnost na raspravi.\nDolazimo do situacije da u nekom visoko tarifiranom predmetu odvjetnik može za podnesak od 1 stranice tražiti npr.350.000,00 kn ili više dok vještaku za očitovanje na prigovore iz podneska stranka u sporu nije  predviđena nikakva  nagrada bez obzira koliko radnih sati na to očitovanje je izgubio i koje ne može naplatiti.\n\nStoga je danas neodložno potrebno kvalitetno valorizirati rad sudskih vještaka, da se bar malo nadoknade štete  svim vještacima za protekle uskoro 28 godina (u veljači 2026.g. je obljetnica Pravilnika iz 1998.g.) godine držanja vrijednosti našeg rada zamrznutim !!!! \n\nDodati stavke  8, 9 i 10 :\n(8) Predlaže se članak 104.CEPEJ smjernica: Sudski vještak treba imati pravo na plaćanje unaprijed ovisno o opsegu i važnosti procjene. U građanskom predmetu, stranke su obično dužne dopustiti plaćanje unaprijed u skladu s načelima općeg procesnog prava \n(9) Predlaže se dodati odredbu čl 105.: Čim vještak dostavi potpuno i odgovarajuće stručno mišljenje, ima pravo na naplatu punog iznosa.\n(10) Obvezno je usklađenje vrijednosti satnice sudskih vještaka u skladu sa svim relevantnim ekonomskim pokazateljima (inflatorna kretanja, porast plaća i troškova života prema podacima DZS.\n \nKomentar: \nSudski vještaci su u pravilu stručnjaci visoke stručne spreme, te je neprihvatljivo da cijena njihovog rada nije u korelaciji sa cijenama rada drugih stručnjaka istog obrazovanja i ponižavajuće je niska, ona je fiksna kroz razdoblje od 28 godina te u potpunosti prepuštena diskreciji jedne osobe, ministra. Kronološki prateći regulativu u dijelu koji se odnosi na nagradu, uočavamo konstantan trend umanjivanja prava vještaka.\nGodinama zamrznuta vrijednost rada sudskih vještaka kroz razdoblje 28 godina radnog sata sa tzv. bodom od 2 kn nije se čak ni izmjenom valute RH kroz  Pravilnik  preračunala u €, i nema opravdanja za takvo ponašanje niti za jednog  dosadašnjeg ministra zbog slijedećih razloga:\n-Ekonomska realnost: troškovi života, goriva, opreme i stručne literature, edukacija\n su značajno porasli, dok je naknada ostala nepromijenjena od veljače 1998.g.,\n-Stručna odgovornost: vještaci donose stručne nalaze i mišljenja koji utječu na\n  sudske odluke, što zahtijeva preciznost, nepristranost i kompetenciju,\n -Motivacija i kvaliteta: pravedna i realna  naknada direktno utiče na motivaciju i\n  kvaliteta rada, a time i na pravnu sigurnost svih učesnika u postupku.\n\nPostojeći, važeći Pravilnik o sudskim vještacima omogućava ministru trenutačno  donošenje nove vrijednosti radnog sata sudskih vještaka, neovisno od donošenja Zakona o sudskim vještacima kako je to planirano Planom normativnih aktivnosti MPUiDT, što je pravno utemeljeno i operativno izvodivo.\n\nPodsjetimo: 1998.g. bod od 2 kn/bod je bio isti i za sudske vještake, za sudske tumače i za odvjetnike, pa je do danas došlo do drastične razlike između navedenih sudionika u pravosudnom sustavu: danas odvjetnici imaju 99,54 €/sat bruto bez PDV-a (povećano od 22.10.2022.g.), a vještaci  9,29 €/sat bruto bez PDV-a),\ndakle imamo 10,71 puta manje od odvjetnika, i duplo manje od tumača, a neto je to manje od 6,06 € od cijene neto sata studentske satnice u 2025.godini !!!!!!!! \n\nU Pravilniku o stalnim sudskim vještacima (NN 21/1998.) u članku 20. je bilo navedeno:\nZa obavljeno vještačenje vještak ima pravo na nagradu. Nagradu utvrđuje sud prema posebnom cjeniku stalnih sudskih vještaka, koji je sastavni dio ovoga Pravilnika.\nNagrada se određuje u bodovima a vrijednost boda je 2,00 kune bruto. Vrijednost boda će se izmijeniti ako se izmijene okolnosti koje su postojale u vrijeme donošenja ovoga Pravilnika.\nNovu vrijednost boda utvrđuje ministar pravosuđa na poticaj HDSV ili po službenoj dužnosti.\nAko je nagrada obračunata u satima vještak je dužan uz račun dostaviti obrazloženje svake stavke.\n\nDržava je dužna objasniti i opravdati legitimni cilj zbog kojeg vještacima nameće prekomjerni individualni teret određujući naknadu za vještačenje koja je bitno niža od tržišne. \nDržava nema i ne može objasniti takvo postupanje te isto predstavlja povredu članka 1. Protokola br. 1 uz Konvenciju. (vidi Scordino protiv Italije (Presuda od 29. 03. 2006.g., Zahtjev br. 36813/97, Cindrić i Bešlić protiv Hrvatske )\n\nRazlika između stvarne tržišne vrijednosti usluga koje pružaju stalni sudski vještaci i nagrade propisane osporavanim Pravilnikom nije proporcionalna, te nije  opravdana općim interesom. Stoga se osporavanim Pravilnikom neovlašteno zadire u pravo vlasništva, te poduzetničke i tržišne slobode zajamčene čl. 48. i čl. 49. Ustava Republike Hrvatske te se zasigurno nameće preveliki individualni teret. (Vidjeti odluku Europskog suda za ljudska prava – M.C. i ostali protiv Italije - Zahtjev br 5376/11).\nČak i ako se pretpostavi da je osporavani Pravilnik donesen i nije mijenjan iz razloga „javne koristi“ u smislu stavka 2. čl. 50. Ustava Republike Hrvatske, tj. drugog dijela prvog stavka članka 1. Protokola br. 1, svako miješanje u pravo na poštovanje imovine mora zadržati pravičnu ravnotežu između zahtjeva općeg interesa zajednice i imperativa zaštite temeljnih prava pojedinaca (vidjeti odluku Europskog suda za ljudska prava Sporrong i Lönnroth protiv Švedske, 23. rujna 1982., Scordino protiv Italije (Presuda od 29. 03. 2006.g., Zahtjev br. 36813/97)\n\nPrimjenom osporavanog Pravilnika neproporcionalno i pretjerano se opterećuju imovinska prava sudskih vještaka, te  povreda njihovih imovinskih prava nije razmjerna. Time je narušena pravična ravnoteža između interesa zajednice i zaštite temeljnih prava pojedinaca (vidjeti odluku Europskog suda za ljudska prava, Lecarpentier i dr. protiv Francuske, stavci 48–53 i Agrati i dr. protiv Italije, stavci 77–85).\n\nTakođer mora postojati razuman odnos proporcionalnosti između korištenih sredstava i cilja koji se želi postići mjerom koja lišava osobu njezina vlasništva (vidi Pressos Compania Naviera S.A. i drugi protiv Belgije, 20. studenoga 1995.g., stavak 38).\n\nOsporavanim Pravilnikom država određuje nagradu za rad vještaka u pretjerano niskom iznosu, te tako nameće prekomjerni individualni teret vještacima, te neovlašteno zadire u pravo vlasništva sudskih vještaka, odnosno u njihova imovinska prava koja se u smislu članka 1. Protokola br. 1. na Europsku konvenciju o ljudskim pravima i temeljnim slobodama mogu okarakterizirati kao imovina.\n\nZar propisivanja mehanizama usklađenja vrednovanja naknade za rad sudskih vještaka s porastom troškova života jedino ne postoji za sudske vještake u RH, a za sve druge struke i djelatnosti postoji, u pravosuđu za suce, za sudske službenike, javne bilježnike usprkos čl. 14 Ustava RH koji propisuje jednakost građana RH.\nOdlukom Vlade RH od 25.07.2024.g. obuhvaćeno je 270 dužnosnika. Na novinarski upit je li rast plaća dužnosnika ujedno  a n t i k o r u p t i v n a  mjera, ministar pravosuđa, uprave i digitalne transformacije je odgovorio da se definitivno mora staviti veći naglasak na prevenciju korupcije, a da su materijalna prava i plaće jedan od elemenata.  A gdje su vještaci u tome svemu  ?\nhttps://vijesti.hrt.hr/hrvatska/vlada-usvojilaod\nluku-o-povecanju-osnovice-za-izracun-placa-drzav\nnih-duznosnika-1167676"]
[1199,"GORDAN KOVAČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Pravo na nagradu  naknadu troška stručne usluge\nČlanak 15. \n(1) Za obavljeno vještačenje stalni sudski vještak ima pravo na nagradu naknadu \n(2) Nagrada Naknada za vještačenje povjereno pravnoj osobi, specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu pripada toj pravnoj osobi, ustanovi ili državnom tijelu.\n(3) Nagrada Naknada se određuje u bodovima, a vrijednost boda je 0,40 od 1,43 € do 2,28 eura bruto odnosno 50.- do 80.-€/ bruto sat (EU članice imaju obračune po satima rada i imaju raspone od jednostavnih do složenijih predmeta)  i to za:\n\n1. izradu pisanog nalaza i mišljenja od 150 300.-€ na više bez ikakvih ograničenja proizlazi da se složena i najkompleksnija vještačenja više neće moći raditi  jedino privremeno i u iznimnim slučajevima propisanim Zakonom o iznimnim mjerama kontrole cijena (NN 73/97,128/99 i 66/01) što ovdje svakako nije slučaj (kad bi računali po 0,40 €/bod to bi bilo 1.600.-€ najsloženije vještačenje ? Ili po 1.-€/bod to je 4000.-€, a kompleksna vještačenja su značajno dugotrajna i skupa (za Agrokor je plaćeno strancima koji nisu vještaci 1,3 miliona.€).\nRadi se o odredbi koja unaprijed, bez da uzima u obzir opseg posla, ograničava vrijednost rada (i to na vrlo niskoj razini), jer kako se primjenom takve odredbe može vrednovati vještačenje dokumentacije koja primjerice sadrži preko 50.000 stranica, a kao rezultat vještačenja je nalaz i mišljenje na preko 1.000 stranica ??? \nPri pisanju odredbi prijedloga Pravilnika nije vodilo računa o razmjeru između obveza i odgovornosti, s jedne strane, i visine naknade za rad vještaka, sa druge strane. Takvim odredbama prijedloga Pravilnika stvorena je velika disproporcija između propisanih obveza i odgovornosti na štetu utvrđivanja prava na visinu naknade.\n\nVažno je napomenuti da su brojni vještaci članovi svojih strukovnih komora i da u istima imaju prosječno polazne vrijednosti radnog sata od 50.-€ neto na više, pa proizlazi da se njihovo znanje obezvređuje kada svoje intelektualne usluge pružaju sudovima koji odlučuju o ljudskim sudbinama pa to treba platiti u razini ispod vrijednosti neto studentske satnice?  \n\nZa stjecanje licence sudskog vještaka su se morali posebno dodatno educirati, prolaziti stručnu obuku sa mentorima, stalno se stručno usavršavati i pratiti propise koji se tiču ne samo njihovih struka nego i materije koja obuhvaća sudsku regulativu i sudsku praksu, uz dodatne police osiguranja koje već imaju za svoje strukovne komore i poslove u struci neovisno od intelektualnih usluga - ekspertiza koje pružaju sudovima.\n\n2. interdisciplinarno vještačenje 1500 bodova za dvije struke ovisno o složenosti vještačenja, stoga treba dodati obvezu propisanu smjernicama CEPEJ: \n\n-čl.100 Smjernica: Preporučuje se skala honorara ako sud imenuje vještaka. Također, ako stranke imenuju vještaka kako bi izradio stručno mišljenje tijekom sudske parnice, naplata vještaka treba zadovoljiti opća načela proporcionalnosti.\n-čl.102 Smjernica: Osim toga, satnica vještaka ovisi o području vještačenja i također uzima u obzir kvalifikaciju vještaka. U nekim uvjetima može se također dopustiti diferencijacija s obzirom na složenost i stupanj težine procjene.\n(4) Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena te dr.) nagrada se utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova \npredlažemo 1,43 € do 2,28 € bruto bod.\n(5) Za prisustvovanje na raspravi stalni sudski vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova po svakom započetom sljedećem satu.\n\nOvaj članak ne propisuje odredbu da je vještak ovlašten primiti naknadu za podnesak radi očitovanja na prigovore stranka u sporu. Napominje se da odvjetnicima odvjetničkom tarifom je propisana naknada troškova za podnesak na podnesak kojim se očituje na prigovore vještaka, dok vještaku to nije!\n\nU kompliciranim sudskim vještačenjima, stranke u postupku nerijetko angažiraju revizorske kuće, druge vještake ili naprosto daju prigovore na vještačenje kako bi isto pobili radi interesa svoje stranke bez obzira koliko kvalitetno vještačenje bilo.\nZa očitovanje vještaka na takve prigovore vještak više puta mora uložiti  puno radnih sati kako bi se argumentirano očitovao na svaki prigovor bez obzira kakav bio.\nPravilnikom nije predviđena nagrada za podnesak kojim se vještak očituje na prigovore stranka u sporu ili u kaznenom postupku dok  je za iste podneske odvjetnicima dopušteno  zaračunavati troškove podneska prema vrijednosti spora.\nNa tome odvjetnici najviše skupljaju bodove, a vještaci besplatno odgovaraju. Za odgovaranje na podneske mora se ponovno proučiti kompletna dokumentacija i često puta i sudski spis. Sve to iziskuje dodatne sate na postojeće vještačenje. Nema ograničenja u broju podnesaka. \nU jednom predmetu može se odgovoriti po 10 puta kada god se prohtjelo stranci ili punomoćniku da nešto predloži i uputi na sud.  \n\nProučavanje dokumentacije možda ne bi bilo potrebno da su podnesci ili rasprava odmah nakon izrade nalaza i mišljenja. Međutim, u praksi, zna proći i po godina i godina i pol od izrade nalaza do prvih očitovanja. Tako da se mora opet sve iznova proučiti da bi se učinkovito i ispravno odgovorilo na primjedbe.\nTo se može bolje regulirati na način da se odgovaranje na podneske plati unaprijed u sklopu nalaza i mišljenja kao normalna radnja koja se dodatno vrednuje. \nIsto tako treba regulirati izradu dopune nalaza i mišljenja. Često puta dopuna nalaza i mišljenja je sasvim novo vještačenje. Neki suci smatraju da se dopuna ne plaća, a neki suci smatraju da se dopuna plaća. Uglavnom neregulirano područje.  \nIsto tako nije jasno da li je izlazak vještak na raspravu plaćen ili nije. Neki suci smatraju da je vještak već plaćen i da je njegova dužnost da bez naknade prisustvuje raspravi dok neki suci smatraju da se vještaku ipak treba platiti za nazočnost na raspravi.\nDolazimo do situacije da u nekom visoko tarifiranom predmetu odvjetnik može za podnesak od 1 stranice tražiti npr.350.000,00 kn ili više dok vještaku za očitovanje na prigovore iz podneska stranka u sporu nije  predviđena nikakva  nagrada bez obzira koliko radnih sati na to očitovanje je izgubio i koje ne može naplatiti.\n\nStoga je danas neodložno potrebno kvalitetno valorizirati rad sudskih vještaka, da se bar malo nadoknade štete  svim vještacima za protekle uskoro 28 godina (u veljači 2026.g. je obljetnica Pravilnika iz 1998.g.) godine držanja vrijednosti našeg rada zamrznutim !!!! \n(6) Za izbivanje iz mjesta prebivališta odnosno boravišta za vrijeme putovanja vještak ima pravo na nagradu od 20 bodova po svakom započetom satu, ali najviše  sedam sati dnevno.\n(7) Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu nagrade dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke.\nDodati stavke:\n(8) Predlaže se članak 104.CEPEJ smjernica: Sudski vještak treba imati pravo na plaćanje unaprijed ovisno o opsegu i važnosti procjene. U građanskom predmetu, stranke su obično dužne dopustiti plaćanje unaprijed u skladu s načelima općeg procesnog prava \n(9) Predlaže se dodati odredbu čl 105.: Čim vještak dostavi potpuno i odgovarajuće stručno mišljenje, ima pravo na naplatu punog iznosa.\n(10) Obvezno je usklađenje vrijednosti satnice sudskih vještaka u skladu sa svim relevantnim ekonomskim pokazateljima (inflatorna kretanja, porast plaća i troškova života prema podacima DZS.\n \nKomentar: \nSudski vještaci su u pravilu stručnjaci visoke stručne spreme, te je neprihvatljivo da cijena njihovog rada nije u korelaciji sa cijenama rada drugih stručnjaka istog obrazovanja i ponižavajuće je niska, ona je fiksna kroz razdoblje od 28 godina te u potpunosti prepuštena diskreciji jedne osobe, ministra. Kronološki prateći regulativu u dijelu koji se odnosi na nagradu, uočavamo konstantan trend umanjivanja prava vještaka.\nGodinama zamrznuta vrijednost rada sudskih vještaka kroz razdoblje 28 godina radnog sata sa tzv. bodom od 2 kn nije se čak ni izmjenom valute RH kroz  Pravilnik  preračunala u €, i nema opravdanja za takvo ponašanje niti za jednog  dosadašnjeg ministra zbog slijedećih razloga:\n-Ekonomska realnost: troškovi života, goriva, opreme i stručne literature, edukacija\n su značajno porasli, dok je naknada ostala nepromijenjena od veljače 1998.g.,\n-Stručna odgovornost: vještaci donose stručne nalaze i mišljenja koji utječu na\n  sudske odluke, što zahtijeva preciznost, nepristranost i kompetenciju,\n -Motivacija i kvaliteta: pravedna i realna  naknada direktno utiče na motivaciju i\n  kvaliteta rada, a time i na pravnu sigurnost svih učesnika u postupku.\n\nPostojeći, važeći Pravilnik o sudskim vještacima omogućava ministru trenutačno  donošenje nove vrijednosti radnog sata sudskih vještaka, neovisno od donošenja Zakona o sudskim vještacima kako je to planirano Planom normativnih aktivnosti MPUiDT, što je pravno utemeljeno i operativno izvodivo.\n\nPodsjetimo: 1998.g. bod od 2 kn/bod je bio isti i za sudske vještake, za sudske tumače i za odvjetnike, pa je do danas došlo do drastične razlike između navedenih sudionika u pravosudnom sustavu: danas odvjetnici imaju 99,54 €/sat bruto bez PDV-a (povećano od 22.10.2022.g.), a vještaci  9,29 €/sat bruto bez PDV-a),\ndakle imamo 10,71 puta manje od odvjetnika, i duplo manje od tumača, a neto je to manje od 6,06 € od cijene neto sata studentske satnice u 2025.godini !!!!!!!! \n\nU Pravilniku o stalnim sudskim vještacima (NN 21/1998.) u članku 20. je bilo navedeno:\nZa obavljeno vještačenje vještak ima pravo na nagradu. Nagradu utvrđuje sud prema posebnom cjeniku stalnih sudskih vještaka, koji je sastavni dio ovoga Pravilnika.\nNagrada se određuje u bodovima a vrijednost boda je 2,00 kune bruto. Vrijednost boda će se izmijeniti ako se izmijene okolnosti koje su postojale u vrijeme donošenja ovoga Pravilnika.\nNovu vrijednost boda utvrđuje ministar pravosuđa na poticaj HDSV ili po službenoj dužnosti.\nAko je nagrada obračunata u satima vještak je dužan uz račun dostaviti obrazloženje svake stavke.\n\nDržava je dužna objasniti i opravdati legitimni cilj zbog kojeg vještacima nameće prekomjerni individualni teret određujući naknadu za vještačenje koja je bitno niža od tržišne. \nDržava nema i ne može objasniti takvo postupanje te isto predstavlja povredu članka 1. Protokola br. 1 uz Konvenciju. (vidi Scordino protiv Italije (Presuda od 29. 03. 2006.g., Zahtjev br. 36813/97, Cindrić i Bešlić protiv Hrvatske )\n\nRazlika između stvarne tržišne vrijednosti usluga koje pružaju stalni sudski vještaci i nagrade propisane osporavanim Pravilnikom nije proporcionalna, te nije  opravdana općim interesom. Stoga se osporavanim Pravilnikom neovlašteno zadire u pravo vlasništva, te poduzetničke i tržišne slobode zajamčene čl. 48. i čl. 49. Ustava Republike Hrvatske te se zasigurno nameće preveliki individualni teret. (Vidjeti odluku Europskog suda za ljudska prava – M.C. i ostali protiv Italije - Zahtjev br 5376/11).\nČak i ako se pretpostavi da je osporavani Pravilnik donesen i nije mijenjan iz razloga „javne koristi“ u smislu stavka 2. čl. 50. Ustava Republike Hrvatske, tj. drugog dijela prvog stavka članka 1. Protokola br. 1, svako miješanje u pravo na poštovanje imovine mora zadržati pravičnu ravnotežu između zahtjeva općeg interesa zajednice i imperativa zaštite temeljnih prava pojedinaca (vidjeti odluku Europskog suda za ljudska prava Sporrong i Lönnroth protiv Švedske, 23. rujna 1982., Scordino protiv Italije (Presuda od 29. 03. 2006.g., Zahtjev br. 36813/97)\n\nPrimjenom osporavanog Pravilnika neproporcionalno i pretjerano se opterećuju imovinska prava sudskih vještaka, te  povreda njihovih imovinskih prava nije razmjerna. Time je narušena pravična ravnoteža između interesa zajednice i zaštite temeljnih prava pojedinaca (vidjeti odluku Europskog suda za ljudska prava, Lecarpentier i dr. protiv Francuske, stavci 48–53 i Agrati i dr. protiv Italije, stavci 77–85).\n\nTakođer mora postojati razuman odnos proporcionalnosti između korištenih sredstava i cilja koji se želi postići mjerom koja lišava osobu njezina vlasništva (vidi Pressos Compania Naviera S.A. i drugi protiv Belgije, 20. studenoga 1995.g., stavak 38).\n\nOsporavanim Pravilnikom država određuje nagradu za rad vještaka u pretjerano niskom iznosu, te tako nameće prekomjerni individualni teret vještacima, te neovlašteno zadire u pravo vlasništva sudskih vještaka, odnosno u njihova imovinska prava koja se u smislu članka 1. Protokola br. 1. na Europsku konvenciju o ljudskim pravima i temeljnim slobodama mogu okarakterizirati kao imovina.\n\nZar propisivanja mehanizama usklađenja vrednovanja naknade za rad sudskih vještaka s porastom troškova života jedino ne postoji za sudske vještake u RH, a za sve druge struke i djelatnosti postoji, u pravosuđu za suce, za sudske službenike, javne bilježnike usprkos čl. 14 Ustava RH koji propisuje jednakost građana RH.\nOdlukom Vlade RH od 25.07.2024.g. obuhvaćeno je 270 dužnosnika. Na novinarski upit je li rast plaća dužnosnika ujedno  a n t i k o r u p t i v n a  mjera, ministar pravosuđa, uprave i digitalne transformacije je odgovorio da se definitivno mora staviti veći naglasak na prevenciju korupcije, a da su materijalna prava i plaće jedan od elemenata.  A gdje su vještaci ?\nhttps://vijesti.hrt.hr/hrvatska/vlada-usvojilaod\nluku-o-povecanju-osnovice-za-izracun-placa-drzav\nnih-duznosnika-1167676"]
[1200,"MELITA BESTVINA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","St.3 treba glasiti\n(3) Naknada se određuje u bodovima, a vrijednost boda je od 1,43 € do 2,28 eura bruto odnosno 50.- do 80.-€/ bruto sat (EU članice imaju obračune po satima rada i imaju raspone od jednostavnih do složenijih predmeta)  i to za:\n\n1. izradu pisanog nalaza i mišljenja od 300.-€ na više bez ikakvih ograničenja i limita na broj bodova jer proizlazi da se složena i najkompleksnija vještačenja više neće moći raditi  jedino privremeno i u iznimnim slučajevima propisanim Zakonom o iznimnim mjerama kontrole cijena (NN 73/97,128/99 i 66/01) što ovdje svakako nije slučaj (kad bi računali po 0,40 €/bod to bi bilo 1.600.-€ najsloženije vještačenje ? Ili po 1.-€/bod to je 4000.-€, a kompleksna vještačenja su značajno dugotrajna i skupa (za Agrokor je plaćeno strancima koji nisu vještaci 1,3 miliona.€).\nRadi se o odredbi koja unaprijed, bez da uzima u obzir opseg posla, ograničava vrijednost rada (i to na vrlo niskoj razini), jer kako se primjenom takve odredbe može vrednovati vještačenje dokumentacije koja primjerice sadrži preko 50.000 stranica, a kao rezultat vještačenja je nalaz i mišljenje na preko 1.000 stranica ??? \nPri pisanju odredbi prijedloga Pravilnika nije vodilo računa o razmjeru između obveza i odgovornosti, s jedne strane, i visine naknade za rad vještaka, sa druge strane. Takvim odredbama prijedloga Pravilnika stvorena je velika disproporcija između propisanih obveza i odgovornosti na štetu utvrđivanja prava na visinu naknade.\n\nVažno je napomenuti da su brojni vještaci članovi svojih strukovnih komora i da u istima imaju prosječno polazne vrijednosti radnog sata od 50.-€ neto na više, pa proizlazi da se njihovo znanje obezvređuje kada svoje intelektualne usluge pružaju sudovima koji odlučuju o ljudskim sudbinama pa to treba platiti u razini ispod vrijednosti neto studentske satnice?  \n\nZa stjecanje licence sudskog vještaka su se morali posebno dodatno educirati, prolaziti stručnu obuku sa mentorima, stalno se stručno usavršavati i pratiti propise koji se tiču ne samo njihovih struka nego i materije koja obuhvaća sudsku regulativu i sudsku praksu, uz dodatne police osiguranja koje već imaju za svoje strukovne komore i poslove u struci neovisno od intelektualnih usluga - ekspertiza koje pružaju sudovima.\n\n2. interdisciplinarno vještačenje 1500 bodova za dvije struke ovisno o složenosti vještačenja, stoga treba dodati obvezu propisanu smjernicama CEPEJ: \n\n-čl.100 Smjernica: Preporučuje se skala honorara ako sud imenuje vještaka. Također, ako stranke imenuju vještaka kako bi izradio stručno mišljenje tijekom sudske parnice, naplata vještaka treba zadovoljiti opća načela proporcionalnosti.\n-čl.102 Smjernica: Osim toga, satnica vještaka ovisi o području vještačenja i također uzima u obzir kvalifikaciju vještaka. U nekim uvjetima može se također dopustiti diferencijacija s obzirom na složenost i stupanj težine procjene.\n(4) Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena te dr.) nagrada se utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova \nUz st. 4 predlažemo 1,43 € do 2,28 € bruto bod.\n(5) Za prisustvovanje na raspravi stalni sudski vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova po svakom započetom sljedećem satu.\n\nOvaj članak ne propisuje odredbu da je vještak ovlašten primiti naknadu za podnesak radi očitovanja na prigovore stranka u sporu. Napominje se da odvjetnicima odvjetničkom tarifom je propisana naknada troškova za podnesak na podnesak kojim se očituje na prigovore vještaka, dok vještaku to nije!\n\nU kompliciranim sudskim vještačenjima, stranke u postupku nerijetko angažiraju revizorske kuće, druge vještake ili naprosto daju prigovore na vještačenje kako bi isto pobili radi interesa svoje stranke bez obzira koliko kvalitetno vještačenje bilo.\nZa očitovanje vještaka na takve prigovore vještak više puta mora uložiti  puno radnih sati kako bi se argumentirano očitovao na svaki prigovor bez obzira kakav bio.\nPravilnikom nije predviđena nagrada za podnesak kojim se vještak očituje na prigovore stranka u sporu ili u kaznenom postupku dok  je za iste podneske odvjetnicima dopušteno  zaračunavati troškove podneska prema vrijednosti spora.\nNa tome odvjetnici najviše skupljaju bodove, a vještaci besplatno odgovaraju. Za odgovaranje na podneske mora se ponovno proučiti kompletna dokumentacija i često puta i sudski spis. Sve to iziskuje dodatne sate na postojeće vještačenje. Nema ograničenja u broju podnesaka. \nU jednom predmetu može se odgovoriti po 10 puta kada god se prohtjelo stranci ili punomoćniku da nešto predloži i uputi na sud.  \n\nProučavanje dokumentacije možda ne bi bilo potrebno da su podnesci ili rasprava odmah nakon izrade nalaza i mišljenja. Međutim, u praksi, zna proći i po godina i godina i pol od izrade nalaza do prvih očitovanja. Tako da se mora opet sve iznova proučiti da bi se učinkovito i ispravno odgovorilo na primjedbe.\nTo se može bolje regulirati na način da se odgovaranje na podneske plati unaprijed u sklopu nalaza i mišljenja kao normalna radnja koja se dodatno vrednuje. \nIsto tako treba regulirati izradu dopune nalaza i mišljenja. Često puta dopuna nalaza i mišljenja je sasvim novo vještačenje. Neki suci smatraju da se dopuna ne plaća, a neki suci smatraju da se dopuna plaća. Uglavnom neregulirano područje.  \nIsto tako nije jasno da li je izlazak vještak na raspravu plaćen ili nije. Neki suci smatraju da je vještak već plaćen i da je njegova dužnost da bez naknade prisustvuje raspravi dok neki suci smatraju da se vještaku ipak treba platiti za nazočnost na raspravi.\nDolazimo do situacije da u nekom visoko tarifiranom predmetu odvjetnik može za podnesak od 1 stranice tražiti npr.350.000,00 kn ili više dok vještaku za očitovanje na prigovore iz podneska stranka u sporu nije  predviđena nikakva  nagrada bez obzira koliko radnih sati na to očitovanje je izgubio i koje ne može naplatiti.\n\nStoga je danas neodložno potrebno kvalitetno valorizirati rad sudskih vještaka, da se bar malo nadoknade štete  svim vještacima za protekle uskoro 28 godina (u veljači 2026.g. je obljetnica Pravilnika iz 1998.g.) godine držanja vrijednosti našeg rada zamrznutim !!!! \n\nDodati stavke  8, 9 i 10 :\n(8) Predlaže se članak 104.CEPEJ smjernica: Sudski vještak treba imati pravo na plaćanje unaprijed ovisno o opsegu i važnosti procjene. U građanskom predmetu, stranke su obično dužne dopustiti plaćanje unaprijed u skladu s načelima općeg procesnog prava \n(9) Predlaže se dodati odredbu čl 105.: Čim vještak dostavi potpuno i odgovarajuće stručno mišljenje, ima pravo na naplatu punog iznosa.\n(10) Obvezno je usklađenje vrijednosti satnice sudskih vještaka u skladu sa svim relevantnim ekonomskim pokazateljima (inflatorna kretanja, porast plaća i troškova života prema podacima DZS.\n \nKomentar: \nSudski vještaci su u pravilu stručnjaci visoke stručne spreme, te je neprihvatljivo da cijena njihovog rada nije u korelaciji sa cijenama rada drugih stručnjaka istog obrazovanja i ponižavajuće je niska, ona je fiksna kroz razdoblje od 28 godina te u potpunosti prepuštena diskreciji jedne osobe, ministra. Kronološki prateći regulativu u dijelu koji se odnosi na nagradu, uočavamo konstantan trend umanjivanja prava vještaka.\nGodinama zamrznuta vrijednost rada sudskih vještaka kroz razdoblje 28 godina radnog sata sa tzv. bodom od 2 kn nije se čak ni izmjenom valute RH kroz  Pravilnik  preračunala u €, i nema opravdanja za takvo ponašanje niti za jednog  dosadašnjeg ministra zbog slijedećih razloga:\n-Ekonomska realnost: troškovi života, goriva, opreme i stručne literature, edukacija\n su značajno porasli, dok je naknada ostala nepromijenjena od veljače 1998.g.,\n-Stručna odgovornost: vještaci donose stručne nalaze i mišljenja koji utječu na\n  sudske odluke, što zahtijeva preciznost, nepristranost i kompetenciju,\n -Motivacija i kvaliteta: pravedna i realna  naknada direktno utiče na motivaciju i\n  kvaliteta rada, a time i na pravnu sigurnost svih učesnika u postupku.\n\nPostojeći, važeći Pravilnik o sudskim vještacima omogućava ministru trenutačno  donošenje nove vrijednosti radnog sata sudskih vještaka, neovisno od donošenja Zakona o sudskim vještacima kako je to planirano Planom normativnih aktivnosti MPUiDT, što je pravno utemeljeno i operativno izvodivo.\n\nPodsjetimo: 1998.g. bod od 2 kn/bod je bio isti i za sudske vještake, za sudske tumače i za odvjetnike, pa je do danas došlo do drastične razlike između navedenih sudionika u pravosudnom sustavu: danas odvjetnici imaju 99,54 €/sat bruto bez PDV-a (povećano od 22.10.2022.g.), a vještaci  9,29 €/sat bruto bez PDV-a),\ndakle imamo 10,71 puta manje od odvjetnika, i duplo manje od tumača, a neto je to manje od 6,06 € od cijene neto sata studentske satnice u 2025.godini !!!!!!!! \n\nU Pravilniku o stalnim sudskim vještacima (NN 21/1998.) u članku 20. je bilo navedeno:\nZa obavljeno vještačenje vještak ima pravo na nagradu. Nagradu utvrđuje sud prema posebnom cjeniku stalnih sudskih vještaka, koji je sastavni dio ovoga Pravilnika.\nNagrada se određuje u bodovima a vrijednost boda je 2,00 kune bruto. Vrijednost boda će se izmijeniti ako se izmijene okolnosti koje su postojale u vrijeme donošenja ovoga Pravilnika.\nNovu vrijednost boda utvrđuje ministar pravosuđa na poticaj HDSV ili po službenoj dužnosti.\nAko je nagrada obračunata u satima vještak je dužan uz račun dostaviti obrazloženje svake stavke.\n\nDržava je dužna objasniti i opravdati legitimni cilj zbog kojeg vještacima nameće prekomjerni individualni teret određujući naknadu za vještačenje koja je bitno niža od tržišne. \nDržava nema i ne može objasniti takvo postupanje te isto predstavlja povredu članka 1. Protokola br. 1 uz Konvenciju. (vidi Scordino protiv Italije (Presuda od 29. 03. 2006.g., Zahtjev br. 36813/97, Cindrić i Bešlić protiv Hrvatske )\n\nRazlika između stvarne tržišne vrijednosti usluga koje pružaju stalni sudski vještaci i nagrade propisane osporavanim Pravilnikom nije proporcionalna, te nije  opravdana općim interesom. Stoga se osporavanim Pravilnikom neovlašteno zadire u pravo vlasništva, te poduzetničke i tržišne slobode zajamčene čl. 48. i čl. 49. Ustava Republike Hrvatske te se zasigurno nameće preveliki individualni teret. (Vidjeti odluku Europskog suda za ljudska prava – M.C. i ostali protiv Italije - Zahtjev br 5376/11).\nČak i ako se pretpostavi da je osporavani Pravilnik donesen i nije mijenjan iz razloga „javne koristi“ u smislu stavka 2. čl. 50. Ustava Republike Hrvatske, tj. drugog dijela prvog stavka članka 1. Protokola br. 1, svako miješanje u pravo na poštovanje imovine mora zadržati pravičnu ravnotežu između zahtjeva općeg interesa zajednice i imperativa zaštite temeljnih prava pojedinaca (vidjeti odluku Europskog suda za ljudska prava Sporrong i Lönnroth protiv Švedske, 23. rujna 1982., Scordino protiv Italije (Presuda od 29. 03. 2006.g., Zahtjev br. 36813/97)\n\nPrimjenom osporavanog Pravilnika neproporcionalno i pretjerano se opterećuju imovinska prava sudskih vještaka, te  povreda njihovih imovinskih prava nije razmjerna. Time je narušena pravična ravnoteža između interesa zajednice i zaštite temeljnih prava pojedinaca (vidjeti odluku Europskog suda za ljudska prava, Lecarpentier i dr. protiv Francuske, stavci 48–53 i Agrati i dr. protiv Italije, stavci 77–85).\n\nTakođer mora postojati razuman odnos proporcionalnosti između korištenih sredstava i cilja koji se želi postići mjerom koja lišava osobu njezina vlasništva (vidi Pressos Compania Naviera S.A. i drugi protiv Belgije, 20. studenoga 1995.g., stavak 38).\n\nOsporavanim Pravilnikom država određuje nagradu za rad vještaka u pretjerano niskom iznosu, te tako nameće prekomjerni individualni teret vještacima, te neovlašteno zadire u pravo vlasništva sudskih vještaka, odnosno u njihova imovinska prava koja se u smislu članka 1. Protokola br. 1. na Europsku konvenciju o ljudskim pravima i temeljnim slobodama mogu okarakterizirati kao imovina.\n\nZar propisivanja mehanizama usklađenja vrednovanja naknade za rad sudskih vještaka s porastom troškova života jedino ne postoji za sudske vještake u RH, a za sve druge struke i djelatnosti postoji, u pravosuđu za suce, za sudske službenike, javne bilježnike usprkos čl. 14 Ustava RH koji propisuje jednakost građana RH.\nOdlukom Vlade RH od 25.07.2024.g. obuhvaćeno je 270 dužnosnika. Na novinarski upit je li rast plaća dužnosnika ujedno  a n t i k o r u p t i v n a  mjera, ministar pravosuđa, uprave i digitalne transformacije je odgovorio da se definitivno mora staviti veći naglasak na prevenciju korupcije, a da su materijalna prava i plaće jedan od elemenata.  A gdje su vještaci u tome svemu  ?\nhttps://vijesti.hrt.hr/hrvatska/vlada-usvojilaod\nluku-o-povecanju-osnovice-za-izracun-placa-drzav\nnih-duznosnika-1167676"]
[1201,"RODOLJUB PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","u st 7 stoji stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu nagrade........ govorite o zahtjevu za isplatu a ne o računu te bi trebalo navedeno uskladiti sa Zakonom o fiskalizaciji i točno odrediti postupak na koji se način postupa u sudovima i državnim odvjetništvima jer mnogi vještaci su u sustavu PDV."]
[1202,"VERA MALNAR","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Toč. 3. Zadnji put je vrijednost boda utvrđena pred 27 godina i iznosila je današnjih € 0,27. \"Povećanje\" vrijednosti na € 0,40 je sramotno (48%). Sukladno dolje navedenim kriterijima, odnosno povećanju minimalne plaće, prosječne plaće, osnovice za plaću državnih službenika i namještenika, prosječne neto plaće , realna vrijednost boda trebala bi iznositi između minimalno € 0,94 i (realno) € 1,56."]
[1203,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Dopuniti toč (3) sa novom podtočkom (3) 3., kako slijedi: davanje pisanih očitovanja 100 bodova po očitovanju Obrazloženje: u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova po očitovanju."]
[1204,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Točku (3)  dopuniti točkom 3a, kako slijedi: Vrijednost boda usklađuje se svake godine za slijedeću kalendarsku godinu u skladu sa indeksom porasta bruto plaća po zaposlenom u pravnim osobama Republike Hrvatske za razdoblje siječanj-kolovoz u prethodnoj godini, koja se objavljuje u Narodnim novinama, uvećano za PDV. Ponuđenim Pravilnikom nije predviđeno automatsko usklađivanje vrijednosti boda. Kako ne bismo ponovno bili dovedeni u sličnu situaciju, predlažemo automatsko usklađivanje vrijednosti boda na gore navedeni način"]
[1205,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Toč. 3. Zadnji put je vrijednost boda utvrđena pred 27 godina i iznosila je današnjih € 0,27. \"Povećanje\" vrijednosti na € 0,40 je sramotno (48%). Sukladno dolje navedenim kriterijima, odnosno povećanju minimalne plaće, prosječne plaće, osnovice za plaću državnih službenika i namještenika, prosječne neto plaće , realna vrijednost boda trebala bi iznositi između minimalno € 0,94 i (realno) € 1,56. Obrazloženje: Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR"]
[1206,"ROBERT SPUDIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ",{"$cut":{"chars":19920,"head":"uz čl. 15. :\n- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu (vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u drugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova\nUz čl.15.3.- vezano za vrijednost boda i sata\n- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR \n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080  kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV)  iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR \n- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR.\n- Od vještaka se traži prikupljanje dokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po bazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih radnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano.\nUz 15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo.\n- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi "}}]
[1207,"ZLATKO CVITANOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prijedlog vezan uz članak 15. : Do sada je pristup glavnoj raspravi bio vrednovan sa 150 bodova (sada je to 100 bodova), a vrijednost radnog sata je bila 40 bodova (sada je to 35 bodova). Predlažem da i dalje   zadržimo dosadašnje iznose (za te 2 kategorije naknada vještaka). Za sve ostale prijedloge sam suglasan."]
[1208,"DANIJELA HUBLIN","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","uz čl. 15. :\n- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu (vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u drugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova\nUz čl.15.3.- vezano za vrijednost boda i sata\n- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR \n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080  kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV)  iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR \n- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR.\n- Takva odredba  nije  prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova.\n- Ovaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako. Vještaci ekonomske struke od svih ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine knjigovodstvene dokumentacije. Od vještaka se traži prikupljanje dokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po bazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih radnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano.\nUz 15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo.\n- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada.\n- Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\n- Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR\n- Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\nPrema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR.\nKako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR.\n- Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene satnice od 14,00 EUR.\n- U Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR a vještaka 51,00 EUR odnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je predloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada tumača?\n- Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU\n- Usporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s cijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR (odnosno bod bi trebao biti 1,42 EUR)\n- Usporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR.\n- U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženom s cijenom sata od 14,00 EUR kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- U Srbiji je sat rada vještaka 42,65 EUR a za RH se predlaže od 2026.g. 14,00 EUR odnosno niže od Srbije za 28,65 EUR.\n- Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava, u odnosu na 2025.g. za 0,50 EUR. Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 28 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanja obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- Sat usluge čišćenja je najmanje 20,00 EUR neto dok ministarstvo predlaže sat rada vještaka od cca 8,00 EUR neto odnosno za 12,00 EUR niže od usluge čišćenja. \n- Budući je minimalna cijena usluge čišćenja po satu 20,00 EUR neto, a  predloženo je da usluga rada vještaka bude cca 8,00 EUR neto pa bi usluga čišćenja bila gotovo 3 puta skuplja od usluge rada vještaka.\n- Prema cjeniku komunalnih usluga sat rada KV radnika iznosi 16,00 EUR pa je nejasno zašto bi cijena sata rada vještaka bila niža od cijene KV radnika.\n\n- Prema javnoobjavljenim izjavama ministra M. Pilepića Vlada RH je od 2020. do danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim službama (na teret proračuna), dok MPUiDT predlaže povećanje naknade za vještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna).\n\n- Prilikom uspostavljanja RH 1991.g. su preuzeti zakoni uključivo i objavljeno u NN 8/88 Pravilnik o naknadi troškova u sudskim postupcima, kojim je određeno da je nagrada vještaku jednaka trostrukom osobnom dohotku. Na isti način bi odgovarala i cijena formirana 1998.g. Primjenom tog omjera na prosječnu plaću iz srpnja 2025.g. vrijednost boda bi morala biti 1,07 EUR.\n\n- vrijednost boda 1,00 EUR a sat 40 bodova a ne 35 bodova\n\n- temeljem predloženog vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova što je u suprotnosti sa realno izgubljenom vremenu (npr. vještak iz istočnog dijela Zagreba treba doći na raspravu u Trgovački sud u Karlovac koja traje cca 20 min javnim prijevozom. Vještak će za 20 min rasprave utrošiti cijeli radni dan koji neće moći naplatiti\n\n- Generalno vezano uz vrijednost sata:\n- Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se ne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u tim slučajevima.\n- Prema Izvještajima Glavnog državnog odvjetnika RH o radu Državnih odvjetništava samo u razdoblju otkako je RH članica EU oduzeta je imovina u korist RH u iznosu od 305,8 milijuna EUR odnosno u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR što ne bi bilo moguće posebno bez provođenja knjigovodstveno-financijskih vještačenja. Stoga vještaci pridonose punjenju državnog proračuna RH.\n- Bez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH ne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR. U svim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na teret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH.\n- Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na vještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret državnog proračuna.\n- Predviđen iznos od 4.000 bodova po predloženoj cijeni koja je neprihvatljiva od 0,40 EUR daje ukupan iznos od 1.600,00 EUR a navedeno nije dovoljno za izradu bilo koje procjene. Predloženi način bi doveo do sniženja trenutno primjenjivih cijena za izradu procjena.\n- Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od tržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje i zadržavanje najboljih eksperata u sustavu.\nDugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka.\n- Nepostojanje revizije visine naknada: Nije predviđen mehanizam redovite revizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima (inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno obezvređivanje.\n\nVezano uz čl. 15.3.\n- Predlaže se promjena na način da glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000  bodova (jer se prema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje usmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova- brisati!- Pojasniti kakvo je to interdisciplinarno vještačenje za tu predloženu vrijednost od 60,00 EUR\nDodati: \n3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova na više\n\nVezano uz čl. 15.4.\n- Promjena članka na način da isti glasi: Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza uključivo i pregled i analiza dokumentacije, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, pisanje očitovanja i davanja dopuna vještačenja na nove zadatke te dr.) nagrada se uz obračun iz stavka 3. utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova.\nObrazloženje: radi izbjegavanja mogućih tumačenja da se riječ analiza odnosi npr. na kemijsku analizu potrebno je dodati da je riječ i o pregledu te analizi dokumentacije. \n\nVezano uz stavak 4. Dati bolje obrazloženje na što se odnosi npr. analiza nije detaljno obrazloženo što bi to točno bilo, dodati da se to odnosi i na: analiza dokumentacije, analiza računa, financijskih izvještaja i sl. koja se može obračunati u satima uz stavak 3. točka 1. gdje je navedeno Izrada nalaza i mišljenja, kako bi se dobio strukturiran izračun vrijednosti.\n\nVezano uz čl. 15.5.\n- Dodati: Za pripreme za usmeno izlaganje izvještaja i mišljenja ili procjene pripada sudskom vještaku ili sudskom procjenitelju najmanje 2 sata. Naime, često se ročište održava i više godina nakon što je vještačenje obavljeno a kod pojedinih predmeta nije izuzetak da vještak treba uložiti u pripremu značajno vrijeme.\n\nUz čl. 15.7.\n- Dodati- obračunate po satima pa se predlaže da članak glasi: Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke (kako je i do sad bilo).\n\nPredlaže se dodati čl. 15.8.\n- čl. 15.8.- usklađenje vrijednosti boda\n- Vrijednost boda se automatski usklađuje za postotak rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike i stupa na snagu od mjeseca kad se primjenjuje za iste. Obrazloženje- kako bi se izbjegla u budućnosti mogućnost da ponovno vještacima se ne uskladi vrijednost boda u dugogodišnjem razdoblju, potrebno je imati automatizam povećanja vrijednosti boda.\n- Kako bi se izbjegla mogućnost da se u budućnosti ponovno vještacima ne usklađuje bod potrebno je imati automatizam pa se predlaže da se vrijednost boda povećava za postotak rasta minimalne plaće i stupa na snagu od mjeseca usklađenja iste.\n\nPredlaže se dodati čl. 15.9. – nigdje nije propisano što je to zahtjev niti postupanje pravosudnog tijela u odnosu na  zaprimljeno. Navedeno je nužno propisati a posebno s obzirom na Zakon o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Pravosudno tijelo je o primljenom zahtjevu za isplatu nagrade vještaku dužno donijeti odgovarajuće rješenje u roku od 8 dana po primitku istog\n- U slučaju da je u parničnim predmetima iznos zatražene nagrade vještaka u visini do prethodno uplaćenog predujma za vještačenje, pravosudno tijelo će po donošenjem rješenja po primitku zahtjeva vještaka naložiti isplatu nagrade u roku od 8 dana\n- U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja.\n- Nedostaje kompletna procedura zahtjeva za naknadu vještaka usklađena sa Zakonom o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Nije objašnjeno a potrebno je: da li vještak na predmetni spis e-komunikacijom šalje zahtjev za naknadu, odnosno specifikaciju naknade, a račun računovodstvu Suda. Procedura kojom sudac izdaje rješenje o isplate, kao i procedura kojom računovodstvo temeljem tog rješenje obavlja isplatu, te rokovi isplate po računovodstvu. Potrebno propisati način postupanja. Posebno dati postupanja u vezi eRačuna i fiskalizacije gdje je primjenjivo ili propisati da se vještačenja isključuju iz te regulativa.\n- Vještaci se u praksi susreću sa smanjenom likvidnošću iz razloga što pojedina rješenja o isplati ili plaćanja čekaju po više mjeseci, i to: radi vremena potrebnog da sudac iza rješenje o isplati i radi vremena, odnosno obrade računovodstva izdanih rješenja o isplate. Blaži primjer iz prakse, ali učestao - nalaz je predan 15.05.25., sudac je rješenje napiše 15.06.25, a računovodstvo obavi isplatu 15.07.25. \n- Često se rješenje napiše i donese značajno nakon izrade vještačenja pa je potrebno propisati da pravosudno tijelo u roku od 8 dana mora donijeti rješenje"]
[1209,"DARIO JANKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe. Evidentno je da osobe koje su radili ovaj pravilnik nisu konzultirale niti jedan statistički / financijski podatak o plaći.  Usporedbom statističkih podatka o rastu pojedinih plaća/primanja te usporedbom s drugim profesijama kod nas i u okruženju vidljiv je sva apsurdnost određivanja boda na predloženih 0,40 EUR.\nDosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR  Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR, a  vrijednost sata 54,60 EUR\nProsječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR, a vrijednost sata 43,40 EUR.\nPrema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR, a vrijednost sata 48,65 EUR\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više. I sudski vještaci i sudski tumači su visoko obrazovani stručnjaci s dodatnim kompetencijama za rad u pravosudnom okruženu, pa je apsolutno neživotno da se jednima odredi sat u vrijednosti od 14,00 EUR, a drugima od 40,00 EUR. \nKako to da isto Ministarstvo  predlaže da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, dok bi sat rada vještaka u RH od 14,00 EUR bio za čak 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji. Očito je riječi o čistoj diskriminacije rada vještaka u RH u odnosu na EU i u odnosu na sudske tumače.\nSat rada vještak u Srbiji je 42,65 EUR a za RH se predlaže od 2026.g. 14,00 EUR odnosno niže od Srbije za 28,65 EUR. Prosječna bruto plaća u RH je u rujnu bila 2.025 EUR a u Srbiji 1.287 EUR. Usporedbe radi cijena sata rada vještaka u RH bi trebala biti 67,00 EUR, a ne sramotnih 14,00 EUR.\nZa 14,00 EUR po satu nije moguće dobiti niti uslugu čišćenja jer je vrijednost iste 20,00 EUR neto. Rad vještak u neto iznosu je cca 8,00 EUR neto pa bi usluga čišćenja bila gotovo 3 puta skuplja od usluge rada vještaka. Prema cjeniku komunalnih usluga sat rada KV radnika iznosi 16,00 EUR. Cijena norma sata (ne punog radnog sata) u autoservisima je od 50 do 75 EUR. U servisu ne rade diplomirani ineženjeri. Apsolutno je neprihvatljivo da bi cijena sata rada vještaka bila niža od cijene NKV i KV radnika.\nPrema predloženoj vrijednosti boda i vrijednosti sata rada apsolutno je nemoguće raditi složena vještačenja, pogotovo vještačenje iz domene gospodarskog kriminaliteta u području poreznih i drugih prijevara u kojima dokumentacija broji desetke tisuća stranica i podataka. Te poslove više nitko od vještaka po ovoj cijeni satnice neće preuzimati u rad. Paradoksalno je da je Država iz proračuna platila vještačenje „Agrokor“ u iznosu višem od 1,3 milijuna eura osobama koje niti nisu vještaci i koji na koncu nije opstao.\nUz ovakvu cijenu rada jedino je rješenje prestati vještačiti."]
[1210,"RATIMIR KOMARICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Slažem se sa primjedbama da je to preniska vrijednost boda."]
[1211,"HRVOJE SERDARUŠIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Interdisciplinarno vještačenje po svojoj je naravi znatno složenije od klasičnog vještačenja unutar jednog stručnog područja. U takvim predmetima sud traži odgovor na pitanja koja zadiru u više različitih struka (npr. medicina, promet, strojarstvo, ekonomija, informatika i sl.), što nužno zahtijeva angažman većeg broja vještaka ili barem koordinirani rad više stručnjaka. Osim samog stručnog rada u okviru pojedinog područja, interdisciplinarno vještačenje uključuje i dodatne faze: usklađivanje metodologije, analizu nalaza iz različitih struka, njihovu integraciju u jedinstven, logički konzistentan nalaz i mišljenje te preuzimanje povećane odgovornosti za cjelokupan zaključak koji sud koristi kao ključni dokaz. Sve to značajno povećava utrošak vremena, složenost rada i razinu stručne odgovornosti u odnosu na “standardno” vještačenje.\nU tom kontekstu, predložena vrijednost od 150 bodova za interdisciplinarno vještačenje pokazuje se preniskom i u praksi neadekvatnom stvarnom opsegu i težini takvih predmeta. Takva vrijednost bodova ne odražava činjenicu da interdisciplinarno vještačenje često zamjenjuje više zasebnih vještačenja te da vještaci pritom moraju uložiti dodatni napor u međusobnu komunikaciju, usklađivanje stručnih polazišta i izbjegavanje kontradiktornih zaključaka. \nS obzirom na navedeno, smatram opravdanim da se za interdisciplinarno vještačenje propiše znatno viši raspon naknade i to tako da se odredi minimalno 1500 bodova bez propisivanja gornje granice. Na taj način sudu se ostavlja prostor da vodeći računa o složenosti konkretnog predmeta, broju uključenih stručnih područja, opsegu dokumentacije i potrebnom vremenu, primjereno valorizira stvarni rad vještaka. Donje ograničenje od 1500 bodova jamči da će se već u startu uzeti u obzir viša kompleksnost takvih naloga, dok izostanak gornje granice omogućuje da se iznimno zahtjevni, dugotrajni i specifični interdisciplinarni predmeti adekvatno honoriraju, u skladu s njihovim stvarnim opterećenjem i značajem za sudski postupak."]
[1212,"HRVOJE SERDARUŠIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Dodati poseban stavak o usklađenju vrijednosti boda s kretanjem inflacije. Prijedlog \"Vrijednost boda usklađivat će se s godišnjim indeksom rasta potrošačkih cijena, a koji indeks objavljuje Državni zavod za statistiku, u siječnju svake godine.\""]
[1213,"HRVOJE SERDARUŠIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vrijednost boda nije se mijenjala od 1998. godine, od donošenja prvog Pravilnika o stalnim sudskim vještacima (NN 21/1998). Ukoliko uzmemo kumulativnu stopu inflacije izračunatu putem Kalkulatora inflacije Državnog zavoda za statistiku, dostupnog na https://web.dzs.hr/App/rss/stopa-inflacije.html, proizlazi da je od veljače 1998. do listopada 2025. godine iznosila 112,3 %.\nPredloženo povećanje vrijednosti boda od strane Ministarstva s 0,27 € na 0,40 € predstavlja rast od 48,15 % (0,13/0,27), što je za 64,15 postotnih bodova niže od ukupne kumulativne inflacije od 112,3 %. Drugim riječima, da je vrijednost boda doista u potpunosti usklađena s inflacijom, danas bi trebala iznositi 0,57 € (0,27 € × 2,123), dok predložena vrijednost od 0,40 € pokriva tek oko 70 % tog iznosa.\nSlijedom navedenog, predloženo povećanje ne osigurava očuvanje realne vrijednosti naknade za rad stalnih sudskih vještaka. Kako bi se zadržala ista razina realne vrijednosti kao prilikom donošenja prvog Pravilnika, vrijednost boda bi, prema dostupnim službenim podacima o inflaciji, trebala iznositi 0,57 €."]
[1214,"GORANKA MAJIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženoj cijeni sata od 14,00 EUR bruto, kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka."]
[1215,"DARKO PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vrijednost boda od 0,40 EUR dovodi do bruto satnice za rad vještaka od 14,00 EUR, koja je jednaka satnici učenika/studenta. Ovakva vrijednost boda neizbježno će dovesti do daljnjeg smanjenja broja vještaka i produljenja trajanja sudskih postupaka. Stoga se predlaže, ukoliko ništa drugo nije moguće, uskladiti vrijednost sata rada sa satnicama koju stručnjaci mogu ostvariti na tržištu (npr. Slovenija 51,00 EUR), a predvidjeti umanjenje za vještačenja koja se plaćaju iz proračuna. Naime, većina vještačenja ne plaća se iz proračuna i stranke su spremne platiti normalnu i primjerenu cijenu za vještačenje. Zašto bi stranke u postupcima te sudovi bili suočeni sa nedostatkom vještaka, a vještaci suočeni sa neprimjerenom naknadom u takvim predmetima. Posebno se ističe primjer složenih predmeta na Trgovačkim sudovima kao i procijena vrijednosti društava, koja vještačenja se sa predloženim maksimalnim iznosom bodova i vrijednosti sata rada više neće provoditi, jer predložena naknada neće pokrivati troškove izrade vještačenja te odgovornost koju vještaci u takvim predmetima imaju."]
[1216,"DARKO PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Propisati odgovarajuću naknadu za davanje pisanih očitovanja na podneske strana u postupku, od najmanje 100,00 EUR bez PDV-a."]
[1217,"DARKO PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz čl.15.7. dodati-  obračunate po satima, odnosno  predlaže se da članak glasi: Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke."]
[1218,"DARKO PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predloženi Pravilnik navodi da će vještak dati zahtjev za naknadu, ali nije propisano o kakvom zahtjevu je riječ kao ni točno postupanje pravosudnih tijela s istim. Od 01.01.2026.g. u primjeni je Fiskalizacija 2.0. te obveza vještaka i u vezi ispostavljanja eRačuna (gdje je primjenjivo) ali nigdje se ne navodi na koji način će se to raditi od 01.01.2026.g. U parničnim postupcima strane uplaćuju na račun suda predujam za uslugu vještačenja i to nije trošak suda (proračuna) a vještak sudu ispostavlja račun. Na koji način će sudovi postupati s primljenim fiskaliziranim eRačunima nije jasno.\n\nNije objašnjeno a potrebno je: da li vještak na predmetni spis e-komunikacijom šalje zahtjev za naknadu, odnosno specifikaciju naknade, a račun računovodstvu Suda. Potrebno je imati točnu  kojom sudac izdaje rješenje o isplati, kao i procedura kojom računovodstvo temeljem tog rješenje obavlja isplatu, te rokovi isplate. Posebno je važno propisati postupanja u vezi eRačuna i fiskalizacije gdje je primjenjivo ili propisati da se vještačenja isključuju iz te regulativa"]
[1219,"DARKO PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Kod navođenja posebnih radnji potrebno je precizirati i da se isto odnosi na proučavanje te analizu dokumentacije."]
[1220,"DARKO PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predloženim Pravilnikom nije predviđeno usklađenje boda u budućnosti. Kako bi se izbjegla situacija koja je trenutno prisutna, s neusklađenom vrijednošću već gotovo 28 godina, potrebno je propisati mehanizam usklađenja s određenim parametrom poput s rastom minimalne plaće, osnovicom za državne službenike i namještenike i slično."]
[1221,"DARKO PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena vrijednost boda od 0,40 EUR znači za 27 godina otkako je utvrđena vrijednost boda rast od 0,13 EUR što je neprimjereno malo. S predloženom vrijednošću cijena sata rada visokoobrazovane osobe bi bila 14,00 EUR bruto što ne odražava stvarnu vrijednost. Na tržištu je vrijednost sata rada visokostručne osobe oko 80,00 EUR.\n\nUzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u kolovozu 2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti najmanje 1,20 EUR\n\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) određena je i vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUR. Prema predloženom sat rada vještaka bi se u 2026.g. u odnosu na 1998.g. povećao za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR. Kako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR.\n\nNiske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka. Vještak treba imati primjerenu naknadu za rad kako bi se postigla neovisnost vještaka."]
[1222,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga je nejasno  zašto se ne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u takvim slučajevima."]
[1223,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Neprimjereno niska vrijednost od 0,40 EUR  za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe"]
[1224,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR"]
[1225,"IVAN BULJAN","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","ovakav sustav vrednovanja nije u skladu niti sa inflacijom, porastom osnovice plaće u državnoj službi, porastom opće plaće, porastom BDPa, porastom troškova života... ujedno predstavlja potpuno omalovažavanje struke te će najbolji biti prisiljeni tražiti poslove van domene vještačenja odnosno u bolje plaćenim poljima. Svakako bod treba definirati minimalno na razini 1,6 eur, a realno na 2eur. Ujedno maknuti minimalnu vrijednost broja bodova, te svakako definirati preispitivanje vrijednosti boda na godišnjoj razini"]
[1226,"IVAN BULJAN","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U ovom dokumentu se navodi kako vještak ima pravo na nagradu, dok u drugim zakonima  spominje naknada. Svakako bi bilo pravilnije i ujednačenije koristiti pojam ''naknada'' za sve"]
[1227,"KRISTINA KRPINA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se u stavak 5 članka 15 dopuniti na način da se kao posebna radnja jasno navede \"pregled / analiza dokumentacije\" koja radnja se odnosi na analizu i čitanje cijelog spisa, prije čega nije moguće niti započeti sa izradom nalaza i mišljenja."]
[1228,"KRISTINA KRPINA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se članak 15 stavak 3. izmijeniti na način da se utvrdi vrijedost boda od 1,16 EUR brutto bez poreza na dodanu vrijednost, kako bi se na taj način uskladio rast boda za vještake sa rastom sata rada za tumače (kojima je novim pravilnikom predviđena naknada za sat rada u visini 40 EUR, dok primjenom predviđenog boda za vještake, nagrada za utrošeni sat rada iznosi 14 EUR)\nDodatno je u pravilnik potrebno uključiti mehanizam usklađivanja vrijednosti boda sa određenim parametrima u budućnosti"]
[1229,"DARKO TRCIN","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","2 sata očevida u mjestu prebivališta vještaka prometne struke u nepovoljnim vremenskim uvjetima recimo ljeto od 12 -14 sati ili noć, zima, bura,. Cijena ovakve usluge za državu bi iznosila (2x35) x2  = 140 bodova odnosno 56 Eura. Zašto predlagatelj smatra da bi netko imao volje raditi 2 sata na zvizdanu, kiši ili ledu, pored mrtvih osoba mjeriti cestu i vozila te naposljetku i besplatno izrađivati dio  narcta zapisnika koji se odnosi na stručni dio za 56,00 bruto? Još je gora situacija ako se očevid obavlja na sat udaljenosti. Tad se na put gubi 2 sat na očevid 2 sata, a nagrada iznosi basnoslovnih 72,00 Eura, naravno bruto za izgubljeni dan, neprospavanu noć, pretpljeni stres itd. Mislim da će jedino prisila prema vještaku dovesti istog  na očevid da odradi taj posao."]
[1230,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nejasno je na koji način je predlagatelj za promjenu vrijednosti boda u čl. 15.3. u razdoblju od 1998.g. do 2026.g. izračunao da je riječ o promjeni za gotovo 28 godina od 0,13 EUR. Niti jedan ekonomski parametar promjene u razdoblju od veljače 1998.g. do siječnja 2026.g. (za kad je predviđeno stupanje na snagu Pravilnika) ne upućuje da bi razlika u odnosu na postojeću vrijednost boda iznosila 0,13 EUR"]
[1231,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR"]
[1232,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","\"Uz 15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUR. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo.\n- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada.\n- Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\n- Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR\n- Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je kojim kriterijima se predlagatelj vodio kad predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\nPrema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR.\nKako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR.\""]
[1233,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se promjena čl. 15.3. na način da je vrijednost boda najmanje 1,16 EUR  bruto bez PDV-a (kako bi se održala ista vrijednost sata rada kao i tumačima (od 1998 do danas)"]
[1234,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz. čl. 15.5. - - temeljem predloženog vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova što je u suprotnosti sa realno izgubljenom vremenu (npr. vještak iz istočnog dijela Zagreba treba doći na raspravu u Trgovački sud u Karlovac koja traje cca 20 min javnim prijevozom. Vještak će za 20 min rasprave utrošiti cijeli radni dan koji neće moći naplatiti"]
[1235,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","\"Vezano uz čl. 15.3.\n- Predlaže se promjena na način da glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000  bodova (jer se prema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje usmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova- brisati\nDodati: \n3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova na više\""]
[1236,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","\"Vezano uz čl. 15.3.\nPredloženim nije precizirano pravo vještaka na naplatu pisanih očitovanja što ne bi trebalo biti manje od 100 bodova. Naime, u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati.\""]
[1237,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.4.  potrebno je pojasniti na što se odnosi npr. riječ analiza kako bi se izbjeglo tumačenje u praksi da je riječ o npr, kemijskoj analizi a ne i o analizi financijske dokumentacije."]
[1238,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se promjena članka 15. stavka 4. na način da isti glasi: Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza uključivo i pregled i analiza dokumentacije, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, pisanje očitovanja i davanja dopuna vještačenja na nove zadatke te dr.) nagrada se uz obračun iz stavka 3. utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova."]
[1239,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","\"Predlaže se dodati čl. 15.8.\n- čl. 15.8.- usklađenje vrijednosti boda\n- Vrijednost boda se automatski usklađuje za postotak rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike i stupa na snagu od mjeseca kad se primjenjuje za iste.\""]
[1240,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Stavkom 7, se predlaže da vještak dostavlja zahtjev dok nigdje nije propisano o čemu je riječ ni što to točno znači kao ni postupanja pravosudnih tijela u odnosu na taj dokument/zahtjev. Predloženim nigdje nije propisan postupak u odnosu na fiskalizaciju računa koja je za obveznike iste u primjeni od 01.01.2026.g. kao ni na koji način vještak ispostavlja, gdje je primjenjivo, eRačun. Nedostaje cjelokupna procedura zahtjeva za naknadu vještaka usklađena sa Zakonom o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0."]
[1241,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","\"Nisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka, te se daje prijedlog:\n\n• priprema vještaka za dolazak na ročište po satu (najmanje 1 sat)\n• dodatak za žurnost u postupanju (rok za izradu 16-29 dana) – uvećanje za 50%\n• dodatak za izuzetnu žurnost u postupanju (rok za izradu do 15 dana) – uvećanje za 100%\n• pisano očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku 100 bodova\""]
[1242,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena vrijednost sata rada od 14,00 EUR bruto (bez PDV-a) za osobe koje su visokoškolski obrazovane, koje imaju najmanje 8 godina radnog staža prije imenovanja za vještaka, ne odražava znanje, obrazovanje, odgovornost i iskustvo vještaka."]
[1243,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U odnosu na cijene sata rada vještaka, iz javnoobjavljene studije Euroexpert od prošle godine, cijene sata rada sudskog vještaka su po zemljama iznosile: Belgija do 150 EUR/h, Češka 42 EUR/h, Francuska 81 EUR/h, Njemačka do 180 EUR/h, Nizozemska 142 EUR/h, Portugal 102 EUR/h te za nama bliske zemlje Srbija do 90 EUR/ h dok je u Sloveniji sat propisan u vrijednosti od 51 EUR/h. Navedeno upućuje na neprimjereno nisko predložene cijene sata rada za vještake u RH od 14 EUR/h ili na diskriminatorni položaj vještaka u RH u odnosu na vještake u EU"]
[1244,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Pažljivim čitanjem i analiziranjem navoda iz predmetnog članka kao i raznih vještačkih primjedbi na navedeni članak utvrđeno je moguće objašnjenje zašto zakonodavac smatra da je vrijednost radnog sata vještaku od 14,00 EUR brutto (odnosno oko 8,00 EUR netto) sasvim dovoljna?\nNa navedeno pitanje može se onda izreći jedan jedinstveni odgovor prema kojem možemo navedeno objasniti, a to je činjenica da zakonodavac smatra da je vještačka djelatnost sporedna djelatnost, nema odgovarajuću komoru i može se smatrati dopunskom djelatnošću.\nPrema mišljenju zakonodavca dodatnu djelatnost obavljaju vještaci na način da ujutro rade na redovnom radnom mjestu, a popodne su vještaci i tako ostvaruju dohodak na dva kraja. Na jednom kraju (u tvrtkama, institucijama, ustanovama itd.) ostvaruju osnovni i to veći dohodak dok im je vještačenje sporedni (manji) dohodak na koji onda uredno plaćaju poreze i doprinose.\nZakonodavac smatra da, ako je nešto sporedna djelatnost, onda je moguće biti zadovoljan i sa par stotina EUR mjesečno, uz redovnu plaću, za pristojan život.  \nMeđutim dođe trenutak, u redovnom poslu, kada razvojem te sporedne djelatnosti više nije moguće izbivati u radnom vremenu iz redovnog posla jer se sve aktivnosti sa sudovima odvijaju u jutarnje vrijeme. Očevidi, rasprave, preuzimanje spisa, davanje spisa, konzulatacije i sve druge okolnosti se ne odvijaju subotom i nedjeljom nego ujutro u sredini redovnog radnog vremena.\nKada vještak shvati da više nije moguće izbivati iz tvrtke na osnovu godišnjeg, bolovanja, slobodnih dana i sl. onda se odlučuje za profesionalno bavljenje sudskim vještačenjem i to često kao jedina i osnovna struka.\nNadalje, ako izbivanje od radnog vremena postane sve češće, onda se jednog dana rukovoditelj obrati vještaku sa osnovnim pitanjem „trebaš se odlučiti dali radiš za sud ili za nas“. \nSve te okolnosti dovode do konačne odluke u smjeru profesionalnog bavljenja sudskim vještačenjem.\nSada kada ste profesionalni vještak više vrijednost sata od 14,00 EUR brutto (odnosno oko 8,00 EUR netto) nije dovoljna niti za puko preživljavanje. \nPrema vlastitom iskustvu (naročito u graditeljstvu kojeg dobro poznajem) sve je više vještaka koji se opredjeluju za vještačenje kao osnovnu i profesionalnu djelatnost. Tome uzrok nije samo gore navedene oklonosti, na postojećim radnim mjestima, nego i činjenica da vještačenja postaju sve zahtjevnija, traže profesionalni pristup i cjelodnevni angažman. \nTe okolnosti zakonodavac ne shvaća (ili nije uočio) nego smatra da je vještačenje dopunska djelatnost i, kao takvu, istu treba tretirati. Međutim profesionalno bavljenje vještačenjem donosi iznimnu kvalitetu, posvećenost, usavršavanje i konstantno bavljenje tom strukom, kao osnovnom, što onda treba i adekvatno nagraditi.\nS obzirom da se povećanje nagrade nije dogodilo od 1998. godine (vrijednost radnog sata 70,00 Kn ili 9,29 EUR) svaku nagradu koje zakonodavac odredi treba još dodatno povećati za 50% kako bi se donekle umanjila pričinjena šteta zbog povećanja vrijednosti sata vještaka sa priličnim zakašnjenjem."]
[1245,"JADRANKA MILINOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nagrada vještaka, odnosno vrijednost boda bi trebala pratiti statističke pokazatelje potrošačkih cijena. Osim navedenog parametra moguće je izračun dobiti i u odnosu na minimalnu ili prosječnu neto plaću u RH. Nemoguće je, neživotno i nelogično da je bod ostao isti, a prema svim projekcijama plaća proteklih godina razvidno je nužno uvećanje boda, u skladu sa uvećanjem troškova. Vrijednost boda stalnog sudskog vještaka, temeljem rasta većeg broja parametara u razdoblju od 1998.g. do danas objektivno iznositi 1,20 EUR.\nU odnosu na cijene sata rada vještaka, iz javnoobjavljene studije Euroexpert od prošle godine, cijene sata rada sudskog vještaka su po zemljama iznosile: Belgija do 150 EUR/h, Češka 42 EUR/h, Francuska 81 EUR/h, Njemačka do 180 EUR/h, Nizozemska 142 EUR/h, Portugal 102 EUR/h te za nama bliske zemlje Srbija do 90 EUR/ h dok je u Sloveniji sat propisan u vrijednosti od 51 EUR/h. Navedeno upućuje na neprimjereno nisko predložene cijene sata rada za vještake u RH od 14 EUR/h ili na diskriminatorni položaj vještaka u RH u odnosu na vještake u EU."]
[1246,"ALEKSANDRA VIO","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Iznos od 14,00 eura bruto po satu nije primjenjiva za poslove vještačenja! Ukoliko bi se iznos od 14,00 eura bruto preračunao u neto mjesečni iznos za odrađeni puni mjesečni fond sati, vještaku bi pripalo 1.472,96 eura neto! To bila plaća  vještaka da po ovoj satnici radi puno radno vrijeme 40 sati tjedno!!!"]
[1247,"DIJANA LOVRIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz čl.15.3.- vezano za vrijednost boda i sata\n- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR \n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javnodostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080  kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV)  iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR \n- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR.\n- Takva odredba  nije  prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova.\n- Ovaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako. Vještaci ekonomske struke od svih ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine knjigovodstvene dokumentacije. Od vještaka se traži prikupljanje dokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po bazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih radnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano.\nUz 15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo.\n- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada.\n- Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\n- Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR\n- Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\nPrema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR.\nKako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR.\n- Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene satnice od 14,00 EUR.\n- U Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR a vještaka 51,00 EUR odnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je predloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada tumača?\n- Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU\n- Usporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s cijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR (odnosno bod bi trebao biti 1,42 EUR)\n- Usporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR.\n- U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženom s cijenom sata od 14,00 EUR kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- U Srbiji je sat rada vještaka 42,65 EUR a za RH se predlaže od 2026.g. 14,00 EUR odnosno niže od Srbije za 28,65 EUR.\n- Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava, u odnosu na 2025.g. za 0,50 EUR. Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 28 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanja obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- Sat usluge čišćenja je najmanje 20,00 EUR neto dok ministarstvo predlaže sat rada vještaka od cca 8,00 EUR neto odnosno za 12,00 EUR niže od usluge čišćenja. \n- Budući je minimalna cijena usluge čišćenja po satu 20,00 EUR neto, a  predloženo je da usluga rada vještaka bude cca 8,00 EUR neto pa bi usluga čišćenja bila gotovo 3 puta skuplja od usluge rada vještaka.\n- Prema cjeniku komunalnih usluga sat rada KV radnika iznosi 16,00 EUR pa je nejasno zašto bi cijena sata rada vještaka bila niža od cijene KV radnika.\n- Prema javnoobjavljenim izjavama ministra M. Pilepića Vlada RH je od 2020. do danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim službama (na teret proračuna), dok MPUiDT predlaže povećanje naknade za vještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna).\n- Prilikom uspostavljanja RH 1991.g. su preuzeti zakoni uključivo i objavljeno u NN 8/88 Pravilnik o naknadi troškova u sudskim postupcima, kojim je određeno da je nagrada vještaku jednaka trostrukom osobnom dohotku. Na isti način bi odgovarala i cijena formirana 1998.g. Primjenom tog omjera na prosječnu plaću iz srpnja 2025.g. vrijednost boda bi morala biti 1,07 EUR.\n- vrijednost boda 1,00 EUR a sat 40 bodova a ne 35 bodova\n- temeljem predloženog vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova što je u suprotnosti sa realno izgubljenom vremenu (npr. vještak iz istočnog dijela Zagreba treba doći na raspravu u Trgovački sud u Karlovac koja traje cca 20 min javnim prijevozom. Vještak će za 20 min rasprave utrošiti cijeli radni dan koji neće moći naplatiti\n- Generalno vezano uz vrijednost sata:\n- Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se ne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u tim slučajevima.\n- Prema Izvještajima Glavnog državnog odvjetnika RH o radu Državnih odvjetništava samo u razdoblju otkako je RH članica EU oduzeta je imovina u korist RH u iznosu od 305,8 milijuna EUR odnosno u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR što ne bi bilo moguće posebno bez provođenja knjigovodstveno-financijskih vještačenja. Stoga vještaci pridonose punjenju državnog proračuna RH.\n- Bez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH ne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR. U svim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na teret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH.\n- Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na vještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret državnog proračuna.\n- Predviđen iznos od 4.000 bodova po predloženoj cijeni koja je neprihvatljiva od 0,40 EUR daje ukupan iznos od 1.600,00 EUR a navedeno nije dovoljno za izradu bilo koje procjene. Predloženi način bi doveo do sniženja trenutno primjenjivih cijena za izradu procjena.\n- Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od tržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje i zadržavanje najboljih eksperata u sustavu.\nDugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka.\n- Nepostojanje revizije visine naknada: Nije predviđen mehanizam redovite revizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima (inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno obezvređivanje.\n\nVezano uz čl. 15.3.\n- Predlaže se promjena na način da glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000  bodova (jer se prema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje usmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova- brisati!- Pojasniti kakvo je to interdisciplinarno vještačenje za tu predloženu vrijednost od 60,00 EUR\nDodati: \n3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova na više"]
[1248,"KSENIJA ŠPOLJARIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. nisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka. Predlaže se dopuniti zadatke i to: priprema vještaka za dolazak na ročište prema utrošenom vremenu, a najmanje 1 sat, dodatka na žurnost u postupanju ( rok za izradu nalaza 16-29 dana)-50%, dodatak za izuzetnu žurnost u postupanju( rok za izradu nalaza 15 dana) - uvećanje od 100%, pismeno očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku -50 bodova"]
[1249,"KSENIJA ŠPOLJARIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se za vještačenja koja zahtijevaju višemjesečni rad( ponekad i duže od godine dana), a radi se o iznimno složenim financijskim vještačenjima koja provodi vještak sa članovima tima, pravo na nadoknadu mjesečnih troškova koji se odnose na plaće članovima tima i režijske troškove u visini stvarno nastalih troškova,"]
[1250,"DRAGAN BRTAN","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","(3) Nagrada se određuje u bodovima, a vrijednost boda je 1,50 eura bruto bez poreza na dodanu vrijednost i to za:\n1. izradu pisanog nalaza i mišljenja od 150 pa nadalje ovisno o složenosti predmeta vještačenja\n2. interdisciplinarno vještačenje 350 bodova"]
[1251,"DRAGAN BRTAN","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prijedlog je da se vrijednost boda korigira svake godine za postotak rasta minimalne bruto plaće u RH. Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe i stečenog iskustva.\nIsto tako, nije logično da se ograničavaju bodovi na max. 4000 obzirom na složenost pojedinog predmeta i potrebno vrijeme za izradu i analizu vještačenja."]
[1252,"ANTE SMODLAKA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Komentar na članak 13. stavak 3. točku 3.\nPredložena vrijednost boda od 0,40 € (14 € bruto po satu) je neprihvatljiva jer je niža od minimalne bruto satnice u RH, čime se vrijeđa stručnost i odgovornost sudskih vještaka koji rade najsloženije kaznene i građanske predmete. \n\nOvim se propisom vještacima nameće nerazmjeran individualni teret, a njihov se rad vrednuje ispod razine tržišne cijene stručnih usluga i čak ispod studentske satnice. Prema CEPEJ smjernicama (točke 100–105), satnica se u državama članicama EU kreće između 50 € i 120 €, dok Hrvatska ovim prijedlogom postaje iznimka koja devalvira intelektualni rad.\n\nPrijedlog:\nVrijednost boda treba iznositi najmanje 80 € po satu, uz mogućnost uvećanja za složenost, interdisciplinarnost i hitnost vještačenja, kako bi naknada bila pravična, razmjerna i u skladu s europskim standardima i ustavnim načelima."]
[1253,"JASMINA FUKS","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","uz čl. 15. :\n- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu (vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok u drugim zakonima koji propisuju odredbe prava i dužnosti vještaka propisuju da vještak ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova\nUz čl.15.3.- vezano za vrijednost boda i sata\n- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR \n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javnodostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080  kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti iznosila je 1446 EUR što je 3,54 puta više od plaće u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je duplo više od predloženih 0,40 EUR\n- Takva odredba  nije  prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru 4.000 bodova.\n- Ovaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako. Vještaci ekonomske struke od svih ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine knjigovodstvene dokumentacije. Od vještaka se traži prikupljanje dokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po bazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih radnih sati, a što nije regulirano.\nUz 15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo.\n- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada.\n- Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\n- Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR\n- Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48%. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\n- Prema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR.\n- Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene satnice od 14,00 EUR.\n- U Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR a vještaka 51,00 EUR odnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je predloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada tumača?\n- Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU\n- Usporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s cijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR (odnosno bod bi trebao biti 1,42 EUR)\n- Usporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR.\n- U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženom s cijenom sata od 14,00 EUR kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- U Srbiji je sat rada vještaka 42,65 EUR a za RH se predlaže od 2026.g. 14,00 EUR odnosno niže od Srbije za 28,65 EUR.\n- Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava, u odnosu na 2025.g. za 0,50 EUR. Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 28 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanja obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- Sat usluge čišćenja je najmanje 20,00 EUR neto dok ministarstvo predlaže sat rada vještaka od cca 8,00 EUR neto odnosno za 12,00 EUR niže od usluge čišćenja. \n- Budući je minimalna cijena usluge čišćenja po satu 20,00 EUR neto, a  predloženo je da usluga rada vještaka bude cca 8,00 EUR neto pa bi usluga čišćenja bila gotovo 3 puta skuplja od usluge rada vještaka.\n- Prema cjeniku komunalnih usluga sat rada KV radnika iznosi 16,00 EUR pa je nejasno zašto bi cijena sata rada vještaka bila niža od cijene KV radnika.\n\n- Prema javnoobjavljenim izjavama ministra Pilepića Vlada RH je od 2020. do danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim službama (na teret proračuna), dok MPUiDT predlaže povećanje naknade za vještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna).\n\n- Prilikom uspostavljanja RH 1991.g. su preuzeti zakoni uključivo i objavljeno u NN 8/88 Pravilnik o naknadi troškova u sudskim postupcima, kojim je određeno da je nagrada vještaku jednaka trostrukom osobnom dohotku. Na isti način je i formirana i cijena iz 1998.g. Primjenom tog omjera na prosječnu plaću iz srpnja 2025.g. vrijednost boda bi morala biti 1,07 EUR.\n\n- vrijednost boda 1,00 EUR a sat 40 bodova a ne 35 bodova\n\n- temeljem predloženog vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova što je u suprotnosti sa realno izgubljenom vremenu (npr. vještak iz istočnog dijela Zagreba treba doći na raspravu u Trgovački sud u Karlovac koja traje cca 20 min javnim prijevozom. Vještak će za 20 min rasprave utrošiti cijeli radni dan koji neće moći naplatiti\n\n- Generalno vezano uz vrijednost sata:\n- Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se ne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u tim slučajevima.\n- Prema Izvještajima Glavnog državnog odvjetnika RH o radu Državnih odvjetništava samo u razdoblju otkako je RH članica EU oduzeta je imovina u korist RH u iznosu od 305,8 milijuna EUR odnosno u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR što ne bi bilo moguće posebno bez provođenja knjigovodstveno-financijskih vještačenja. Stoga vještaci pridonose punjenju državnog proračuna RH.\n- Bez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH ne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 EUR. U svim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na teret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH.\n- Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na vještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret državnog proračuna.\n- Predviđen iznos od 4.000 bodova po predloženoj cijeni koja je neprihvatljiva od 0,40 EUR daje ukupan iznos od 1.600,00 EUR a navedeno nije dovoljno za izradu bilo koje procjene. Predloženi način bi doveo do sniženja trenutno primjenjivih cijena za izradu procjena.\n- Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od tržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje i zadržavanje najboljih eksperata u sustavu.\nDugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka.,\n- Nepostojanje revizije visine naknada: Nije predviđen mehanizam redovite revizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima (inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno obezvređivanje.\n\nVezano uz čl. 15.3.\n- Predlaže se promjena na način da glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000  bodova (jer se prema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje usmeno na raspravi ili u pisanom obliku)\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova- brisati!- Pojasniti kakvo je to interdisciplinarno vještačenje za tu predloženu vrijednost od 60,00 EUR\nDodati: \n3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova\n\nVezano uz čl. 15.4.\n- Promjena članka na način da isti glasi: Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza uključivo i pregled i analiza dokumentacije, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, pisanje očitovanja i davanja dopuna vještačenja na nove zadatke te dr.) nagrada se uz obračun iz stavka 3. utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova.\nObrazloženje: radi izbjegavanja mogućih tumačenja da se riječ analiza odnosi npr. na kemijsku analizu potrebno je dodati da je riječ i o pregledu te analizi dokumentacije. \n\nVezano uz čl. 15.5.\n- Dodati: Za pripreme za usmeno izlaganje izvještaja i mišljenja ili procjene pripada sudskom vještaku ili sudskom procjenitelju najmanje 2 sata. Naime, često se ročište održava i više godina nakon što je vještačenje obavljeno a kod pojedinih predmeta nije izuzetak da vještak treba uložiti u pripremu značajno vrijeme.\n\nUz čl. 15.7.\n- Dodati- obračunate po satima pa se predlaže da članak glasi: Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke.\n\nDodati čl. 15.8.\n- Dodati čl. 15.8.- usklađenje vrijednosti boda\n- Vrijednost boda se automatski usklađuje za postotak rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike i stupa na snagu od mjeseca kad se primjenjuje za iste. Obrazloženje- kako bi se izbjegla u budućnosti mogućnost da ponovno vještacima se ne uskladi vrijednost boda u dugogodišnjem razdoblju, potrebno je imati automatizam povećanja vrijednosti boda.\n- Kako bi se izbjegla mogućnost da se u budućnosti ponovno vještacima ne usklađuje bod potrebno je imati automatizam pa se predlaže da se vrijednost boda povećava za postotak rasta minimalne plaće i stupa na snagu od mjeseca usklađenja iste.\n\nDodati čl. 15.9. – nigdje nije propisano što je to zahtjev niti postupanje pravosudnog tijela u odnosu na  zaprimljeno. Navedeno je nužno propisati a posebno s obzirom na Zakon o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Pravosudno tijelo je o primljenom zahtjevu za isplatu nagrade vještaku dužno donijeti odgovarajuće rješenje u roku od 8 dana po primitku istog\n- U slučaju da je u parničnim predmetima iznos zatražene nagrade vještaka u visini do prethodno uplaćenog predujma za vještačenje, pravosudno tijelo će po donošenjem rješenja po primitku zahtjeva vještaka naložiti isplatu nagrade u roku od 8 dana\n- U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja.\n- Nedostaje kompletna procedura zahtjeva za naknadu vještaka usklađena sa Zakonom o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Nije objašnjeno da li vještak na predmetni spis e-komunikacijom šalje zahtjev za naknadu, odnosno specifikaciu naknade, a račun računovodstvu Suda. Procedura kojom sudac izdaje rješenje o isplate, kao i procedura kojom računovodstvo temeljem tog rješenje obavlja isplatu, te rokovi isplate po računovodstvu. Potrebno propisati način postupanja.\n- Vještaci se u praksi susreću sa smanjenom likvidnošću iz razloga što pojedina rješenja o isplati ili plaćanja čekaju po više mjeseci, i to: radi vremena potrebnog da sudac iza rješenje o isplati i radi vremena, odnosno obrade računovodstva izdanih rješenja o isplate. Blaži primjer iz prakse, ali učestao - nalaz je predan 15.05.25., sudac je rješenje napiše 15.06.25, a računovodstvo obavi isplatu 15.07.25. \n- Često se rješenje napiše i donese značajno nakon izrade vještačenja pa je potrebno propisati da pravosudno tijelo u roku od 8 dana mora donijeti rješenje.\n\n\nKomentar:\n\nPojedina vještačenja zahtijevaju višemjesečni rad (ponekad i duže od godinu dana) te se predlaže da vještak ima pravo na dio naknade i prije obavljene usluge prilikom rada na vještačenjima koja zahtijevaju značajno vrijeme za izradu vještačenja.\n\nNedostatak kompenzacije za administrativne troškove: nagrada neadekvatno pokriva rastuće administrativne troškove, troškove edukacije i nabavke opreme, što je u EU uobičajeno dio kalkulacije tarifa\n\nNisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka, te se daje prijedlog:\n\n• priprema vještaka za dolazak na ročište po satu (najmanje 1 sat)\n• dodatak za žurnost u postupanju (rok za izradu 16-29 dana) – uvećanje za 50%\n• dodatak za izuzetnu žurnost u postupanju (rok za izradu do 15 dana) – uvećanje za 100%\n• pisano očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku 50 bodova"]
[1254,"DRAGAN BRTAN","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","(2) Nagrada za vještačenje povjereno pravnoj osobi, specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu pripada toj pravnoj osobi, obrtu, ustanovi ili državnom tijelu."]
[1255,"MAJA KOSTIJAL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Čl 15.st.7. kaže da stalni sudski vještak uz zahtjev za isplatu nagrade podnosi i obrazlozenje svake stavke. Kakav Zahtjev? Zbog cega zahtjev. Zahtjev treba ukinuti, obzirom da je to samo odgoda plaćanja izvršenih usluga vještaku.  Vještak za obavljenu uslugu ispostavlja račun i specifikaciju stavki."]
[1256,"MAJA KOSTIJAL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Čl 15.st 5. Za prisustup na raspravu stalni sudski vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a pristup na raspravu van mjesta prebivališta 150 bodova, a ako rasprava traje dulje od  sata na naknadu  od 100 bodova po svakom započetom sljedećem satu."]
[1257,"MAJA KOSTIJAL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Čl 15. st 3.t.1. vodovanje nalaza od 150 do 4000 bodova. Uzmimo npr kazneni predmet, 5 osumnjičenih, period inkriminacije 5 godina, nekoliko d.o.o.uključeno u istažni postupak. Svaki d.o.o. ima barem 2 poslovna žiro računa, svaki od osumnjičenih barem po 2 svoja privatna, inkriminacija 5 godina. Znate li koliko vremena treba za detaljno pregledati samo promete po izvodima sa žiro računa? A gdje je tek ostala dokumentacija.... I to je posao u ovisnosti od toga sta tuzitelj trazi, minimum 3 -5 mjeseci sudskom vjestaku. Po ovom pravilniku taj posao vrijedi bruto 1.600,00 EUR... Prijedlog je maknuti ovo vrednovanje izrade nalaza i misljenja od 150 - 4000. bodova"]
[1258,"DARKO TRCIN","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Dodati stavku priprema za ročište u iznosu koji je u zavisnosti od zadnje radnje vještaka u postupku. Neke rasprave se održavaju s vremenskim odmakom od nekoliko godina. Nemoguće se je sjetiti bez valjane pripreme koju valja adekvatno platiti., Ne može se očekivati valjana priprema za ročište bez novčane naknade."]
[1259,"DARKO TRCIN","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U čl. 5.  Za prisustvovanje na raspravi stalni sudski vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova po svakom započetom sljedećem satu. Traži se izmjena umjesto riječi prisustvovanje staviti riječ pristupanje. Naime, dosad je bilo 100 bodova za pristup, te je ta stavka perfidno izbačena i zamijenjena riječju prisustvovanje do dva sata. Dajete nagradu za iznošenje nalaza i mišljenja stručne osobe bez pristupa, bez pripreme za ročište u iznosu od golih 40,00 eura, a za dolazak na isto i za odlazak s ročišta, te prisustvo na istom izgubljen je cijeli radni dan, posebno ako radite kod privatne osobe jer tad zasigurno morate uzeti slobodan dan."]
[1260,"DARKO TRCIN","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Za čl.5. i 6 nejasno da li se odnose i za očevidnu radnju, rekonstrukciju, ispitivanja, osiguranje dokaza itd...? također je nejasno da li putovanje na očevidnu radnju itd... treba množiti s 35 bodova. Očevidna radnja jest izjednačena s raspravom. Dakle, nije sve jedno da li se pristup očevidu itd.. nagrađuje s 100bodova, a izbivanje iz mjesta prebivališta povodom očevida ili rekonstrukcije s 20 bodova po svakom satu ili samo po satu dolaska i odlaska s očevida."]
[1261,"DARKO TRCIN","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Cijena Microsoft 365 od 100 € do 130 €, Easy Street Draw (softver za crtanje mjesta nesreća) godišnja licenca 145USD, PC-Crash softvera godišnje pretplate za podršku je otprilike 399,99 USD, Virtual CRASH godišnja pretplata 399,99 USD ili trajna licenca 1650 USD x 2, cijena osnovnog pristupa EES (Energy Equivalent Speed) bazi podataka tvrtke Crashtest Service iznosi 250 € godišnje, AUDATEX osnovni paket 100 € mjesečno\nUz cijene ovih nužnih alata za izradu nalaza i mišljenja cijena boda od 0,40 € jest neopravdana posebno ako se uzme u obzir da se određeni broj nalaza i mišljenja po narudžbi suda se uoče ne plati. Dio nalaza se isplaćuje nakon godinu ili više dana. Predložena cijena rada sudskog vještaka dovesti će do daljnjeg zaostajanja kvalitete usluge u odnosu na kolege iz EU iz prostog razloga jer nam kupnja alata potrebnih za izradu nalaza nije ekonomski opravdana. U konačnici predložena cijena rada visokoobrazovane osobe koja raspolaže rijetkim znanjima i sposobnostima, koja mora biti uzoran građanin (neosuđivanost), koja se permanentno mora usavršavati, koja ima moralnu i kaznenu odgovornost za svoj nalaz i mišljenje ,„nagrađivati“ kao osobu bez stručne kvalifikacije i iskustva (rad preko student servisa) ili spremačice ili čistačice u outsourcingu jest blago rečeno podcjenjivanje."]
[1262,"MARINO SORIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Jednostavno je fascinantna upornost vladajućih garnitura u ponižavanju i degradaciji znanja,a s tim i zajednice vještaka."]
[1263,"MAIDA MUSTAĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","2. interdisciplinarno vještačenje 1500 bodova za dvije struke ovisno o složenosti vještačenja,\nstoga treba dodati obvezu propisanu smjernicama CEPEJ: čl.100 Preporučuje se skala honorara ako sud imenuje vještaka. Također, ako stranke imenuju vještaka kako bi izradio stručno mišljenje tijekom sudske parnice, naplata vještaka treba zadovoljiti opća načela proporcionalnosti.\nČl.102 Smjernica: 102. Osim toga, satnica vještaka ovisi o području vještačenja i također uzima u obzir kvalifikaciju vještaka. U nekim uvjetima može se također dopustiti diferencijacija s obzirom na složenost i stupanj težine procjene."]
[1264,"MAIDA MUSTAĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Obzirom na vrstu i opseg poslova koji se obavljaju, satnicu vještaka treba izjednačiti sa satnicom odvjetnika te odrediti da se u budućnosti navedene satnice na isti način usklađuju.\nPrijedlog novog teksta i komentari na predloženo:\n(1) Za obavljeno vještačenje stalni sudski vještak ima pravo na naknadu\n(2) Naknada za vještačenje povjereno pravnoj osobi, specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu pripada toj pravnoj osobi, ustanovi ili državnom tijelu.\n(3) Naknada se određuje u bodovima, a vrijednost boda je 2,28 eura bruto odnosno 80.-€/satu (kako to EU članice imaju obračune po satima rada) bez poreza na dodanu vrijednost i to za:\n1. izradu pisanog nalaza i mišljenja od 300.-€ na više bez ikakvih ograničenja proizlazi da se složena i najkompleksnija vještačenja više neće moći raditi jedino privremeno i u iznimnim slučajevima propisanim Zakonom o iznimnim mjerama kontrole cijena (NN 73/97,128/99 i 66/01) što ovdje svakako nije slučaj (kad bi računali po 0,40 €/bod to bi bilo 1.600.-€ najsloženije vještačenje ? Ili po 1.-€/bod to je 4000.-€, a kompleksna vještačenja su značajno dugotrajna i skupa (za Agrokor je plaćeno strancima koji nisu vještaci 1,3 miliona.€).\nRadi se o odredbi koja unaprijed, bez da uzima u obzir opseg posla, ograničava vrijednost rada (i to na vrlo niskoj razini), jer kako se primjenom takve odredbe može vrednovati vještačenje dokumentacije koja primjerice sadrži preko 50.000 stranica, a kao rezultat vještačenja je nalaz i mišljenje na preko 1.000 stranica ???\nPri pisanju odredbi prijedloga Pravilnika nije vodilo računa o razmjeru između obveza i odgovornosti, s jedne strane, i visine naknade za rad vještaka, sa druge strane. Takvim odredbama prijedloga Pravilnika stvorena je velika disproporcija između propisanih obveza i odgovornosti na štetu utvrđivanja prava na visinu naknade."]
[1265,"DRAŽEN DUVNJAK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Obzirom na vrstu i opseg poslova koji se obavljaju, satnicu vještaka treba izjednačiti sa satnicom odvjetnika te odrediti da se u budućnosti navedene satnice na isti način usklađuju.\nPrijedlog novog teksta i komentari na predloženo:\n(1) Za obavljeno vještačenje stalni sudski vještak ima pravo na naknadu \n(2) Naknada za vještačenje povjereno pravnoj osobi, specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu pripada toj pravnoj osobi, ustanovi ili državnom tijelu.\n(3) Naknada se određuje u bodovima, a vrijednost boda je 2,28 eura bruto odnosno 80.-€/satu (kako to EU članice imaju obračune po satima rada) bez poreza na dodanu vrijednost i to za:\n1. izradu pisanog nalaza i mišljenja od 300.-€ na više bez ikakvih ograničenja proizlazi da se složena i najkompleksnija vještačenja više neće moći raditi  jedino privremeno i u iznimnim slučajevima propisanim Zakonom o iznimnim mjerama kontrole cijena (NN 73/97,128/99 i 66/01) što ovdje svakako nije slučaj (kad bi računali po 0,40 €/bod to bi bilo 1.600.-€ najsloženije vještačenje ? Ili po 1.-€/bod to je 4000.-€, a kompleksna vještačenja su značajno dugotrajna i skupa (za Agrokor je plaćeno strancima koji nisu vještaci 1,3 miliona.€).\nRadi se o odredbi koja unaprijed, bez da uzima u obzir opseg posla, ograničava vrijednost rada (i to na vrlo niskoj razini), jer kako se primjenom takve odredbe može vrednovati vještačenje dokumentacije koja primjerice sadrži preko 50.000 stranica, a kao rezultat vještačenja je nalaz i mišljenje na preko 1.000 stranica ??? \nPri pisanju odredbi prijedloga Pravilnika nije vodilo računa o razmjeru između obveza i odgovornosti, s jedne strane, i visine naknade za rad vještaka, sa druge strane. Takvim odredbama prijedloga Pravilnika stvorena je velika disproporcija između propisanih obveza i odgovornosti na štetu utvrđivanja prava na visinu naknade.\n\nVažno je napomenuti da su brojni vještaci članovi svojih strukovnih komora i da u istima imaju prosječno polazne vrijednosti radnog sata od 50.-€ neto na više, pa proizlazi da se njihovo znanje obezvređuje kada svoje intelektualne usluge pružaju sudovima koji odlučuju o ljudskim sudbinama pa to treba platiti u razini ispod vrijednosti neto studentske satnice?  \nZa stjecanje licence sudskog vještaka su se morali posebno dodatno educirati, prolaziti stručnu obuku sa mentorima, stalno se stručno usavršavati i pratiti propise koji se tiču ne samo njihovih struka nego i materije koja obuhvaća sudsku regulativu i sudsku praksu, uz dodatne police osiguranja koje već imaju za svoje strukovne komore i poslove u struci neovisno od intelektualnih usluga - ekspertiza koje pružaju sudovima.\n\n2. interdisciplinarno vještačenje 1500 bodova za dvije struke ovisno o složenosti vještačenja,\nstoga treba dodati obvezu propisanu smjernicama CEPEJ: čl.100 Preporučuje se skala honorara ako sud imenuje vještaka. Također, ako stranke imenuju vještaka kako bi izradio stručno mišljenje tijekom sudske parnice, naplata vještaka treba zadovoljiti opća načela proporcionalnosti.\nČl.102 Smjernica: 102. Osim toga, satnica vještaka ovisi o području vještačenja i također uzima u obzir kvalifikaciju vještaka. U nekim uvjetima može se također dopustiti diferencijacija s obzirom na složenost i stupanj težine procjene.\n\n(4) Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena te dr.) nagrada se utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova (2,28 € bruto bod).\n\n(5) Za prisustvovanje na raspravi stalni sudski vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova po svakom započetom sljedećem satu.\nOvaj članak ne propisuje odredbu da je vještak ovlašten primiti naknadu za podnesak radi očitovanja na prigovore stranka u sporu. Napominje se da odvjetnicima odvjetničkom tarifom je propisana naknada troškova za podnesak na podnesak kojim se očituje na prigovore vještaka, dok vještaku to nije!\nU kompliciranim sudskim vještačenjima, stranke u postupku nerijetko angažiraju revizorske kuće, druge vještake ili naprosto daju prigovore na vještačenje kako bi isto pobili radi interesa svoje stranke bez obzira koliko kvalitetno vještačenje bilo.\nZa očitovanje vještaka na takve prigovore vještak više puta mora uložiti  puno radnih sati kako bi se argumentirano očitovao na svaki prigovor bez obzira kakav bio.\nPravilnikom nije predviđena nagrada za podnesak kojim se vještak očituje na prigovore stranka u sporu ili u kaznenom postupku dok  je za iste podneske odvjetnicima dopušteno  zaračunavati troškove podneska prema vrijednosti spora.\nNa tome odvjetnici najviše skupljaju bodove, a vještaci besplatno odgovaraju. Za odgovaranje na podneske mora se ponovno proučiti kompletna dokumentacija i često puta i sudski spis. Sve to iziskuje dodatne sate na postojeće vještačenje. \nNema ograničenja u broju podnesaka. \nU jednom predmetu možete odgovoriti po 10 puta kada god se prohtjelo stranci ili punomoćniku da nešto predloži i uputi na sud.  \nProučavanje dokumentacije možda ne bi bilo potrebno da su podnesci ili rasprava odmah nakon izrade nalaza i mišljenja. Međutim, u praksi, zna proći i po godina i godina i pol od izrade nalaza do prvih očitovanja. Tako da se mora opet sve iznova proučiti da bi se učinkovito i ispravno odgovorilo na primjedbe.\nTo se može bolje regulirati na način da se odgovaranje na podneske plati unaprijed u sklopu nalaza i mišljenja kao normalna radnja koja se dodatno vrednuje. \nIsto tako treba regulirati izradu dopune nalaza i mišljenja. Često puta dopuna nalaza i mišljenja je sasvim novo vještačenje. Neki suci smatraju da se dopuna ne plaća, a neki suci smatraju da se dopuna plaća. Uglavnom neregulirano područje.  \nIsto tako nije jasno da li je izlazak vještak na raspravu plaćen ili nije. Neki suci smatraju da je vještak već plaćen i da je njegova dužnost da bez naknade prisustvuje raspravi dok neki suci smatraju da se vještaku ipak treba platiti za nazočnost na raspravi.\nDolazimo do situacije da u nekom visoko tarifiranom predmetu odvjetnik može za podnesak od 1 stranice tražiti 350.000,00 kn ili više dok vještaku za očitovanje na prigovore iz podneska stranka u sporu nije  predviđena nikakva  nagrada bez obzira koliko radnih sati na to očitovanje je izgubio i koje ne može naplatiti.\nStoga je danas neodložno potrebno kvalitetno valorizirati rad sudskih vještaka, da se bar malo nadoknade štete  svim vještacima za protekle uskoro 28 godina (u veljači 2026.g. je obljetnica Pravilnika iz 1998.g.) godine držanja vrijednosti našeg rada zamrznutim !!!!\n\n(7) Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu nagrade dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke.\nDodati:\n(8) Predlaže se članak 104.CEPEJ smjernica: Sudski vještak treba imati pravo na plaćanje unaprijed ovisno o opsegu i važnosti procjene. U građanskom predmetu, stranke su obično dužne dopustiti plaćanje unaprijed u skladu s načelima općeg procesnog prava \n(9) Predlaže se dodati odredbu čl 105.: Čim vještak dostavi potpuno i odgovarajuće stručno mišljenje, ima pravo na naplatu punog iznosa ."]
[1266,"LEA RAJKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Neovisno o tome hoće li se uvažiti drugi prijedlozi povećanja naknade, vrijeme provedeno na putu ne smije se umjetno ograničavati na maksimalno sedam sati dnevno.\nVještak nema utjecaj na trajanje putovanja, prometne uvjete, čekanja i odgode ročišta, te se ograničavanjem naknade zapravo sankcionira zbog okolnosti na koje ne može utjecati.\n\nVrijeme provedeno na putu jest stvarno radno vrijeme i mora se obračunavati u stvarnom trajanju, bez administrativnih limita."]
[1267,"LEA RAJKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prijedlog odredbe prema kojoj stalni sudski vještak za prisustvovanje na raspravi ima pravo na 100 bodova za raspravu do dva sata, a zatim 70 bodova za svaki započeti sljedeći sat, ne uzima u obzir činjenicu da se sudski vještak za svaku raspravu mora prethodno ozbiljno pripremiti.\n\nPriprema za raspravu u pravilu uključuje: ponovno proučavanje nalaza i mišljenja, pregled procesnih podnesaka stranaka, pripremu odgovora na moguće primjedbe, kao i organizaciju dokumentacije i materijala za sud. Radi se o stvarnom i nužnom radu koji zahtijeva vrijeme i stručnu angažiranost, a nije ga moguće kvalitetno odraditi „uz put“.\n\nStoga je nužno u Pravilnik uvesti i posebnu naknadu za pripremu za raspravu u trajanju od najmanje jednog sata, u iznosu od 70 bodova po svakom dolasku na raspravu, neovisno o duljini trajanja same rasprave.\n\nBez priznavanja i vrednovanja vremena pripreme, vještak se dovodi u situaciju da se njegov stvarni utrošak vremena sustavno umanjuje, a njegova uloga u postupku svodi na puko fizičko prisustvo, iako se od njega očekuje puna stručna spremnost i odgovornost."]
[1268,"LEA RAJKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Satnica sudskih vještaka mora se sustavno i trajno korigirati na razinu odvjetničke satnice, jer se radi o profesionalnim ulogama usporedivog procesnog značenja. Odvjetnik i sudski vještak predstavljaju dva ključna stručna stupa svakog postupka: jedan oblikuje pravni okvir i argumentaciju, a drugi daje stručno mišljenje na temelju kojeg sud donosi odluku. Ako se jednom priznaje tržišna i profesionalna vrijednost rada, mora se priznati i drugome.\n\nDok se odvjetniku prema važećoj Tarifi priznaje 100 € po započetom satu (50 bodova × 2 €), ovim Pravilnikom sudskom vještaku se predlaže svega 14 € bruto po satu (35 bodova × 0,40 €), što u neto iznosu, uz umanjenje kod tijela pravosuđa, pada na razinu oko 7,20 € po satu.\n\nIstodobno, studentska satnica u praksi iznosi oko 6,30 € neto, a ukupan trošak za poslodavca iznosi približno 7,44 € po satu. Time se rad sudskog vještaka, visokoobrazovanog stručnjaka s profesionalnom i kaznenom odgovornošću, u stvarnosti izjednačava s privremenim studentskim radom.\n\nSudski vještak snosi odgovornost za nalaze i mišljenja koja mogu odlučivati o milijunima eura, o poslovima, imovini, pa i osobnim sudbinama stranaka u postupku. Takav rad ne može se svoditi na simboličnu naknadu bez dugoročnih i ozbiljnih posljedica po kvalitetu pravosuđa.\n\nOvakav prijedlog ne predstavlja racionalizaciju, nego stvara uvjete za povlačenje kvalitetnih stručnjaka iz sustava, pad kvalitete vještačenja, povećan broj dopuna, dodatnih vještačenja i prigovora, te posljedično produženje sudskih postupaka.\n\nPostavlja se ključno pitanje:\nje li cilj pravosuđa ubrzati i učinkovitije rješavati sudske postupke kroz kvalitetna vještačenja ili proizvesti još više žalbi na žalbe na žalbe, dodatno opteretiti sudove, produbiti pravnu nesigurnost i dugoročno povećati troškove pravosudnog sustava?"]
[1269,"KRUNOSLAV HRNJAK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Satnicu vještaka treba izjednačiti sa satnicom odvjetnika.\n\nTrenutno je satnica vjaštaka definirana 1998 i kada radimo za sud ili odvjetništvo onda je neto satnica manja od studentske.\n\nSada predlažete vrijednost boda od 0,4 €. Sat vremena je 35 bodova * 0,4 € = 14 € brutno što je 9,02 € neto, a ako se umanji za 20% onda je to 7,22 € neto? Tko to predlaže - hoće li dotični raditi bilo što za 7,22 €/h?\n\nZa prisustvovanje na raspravi do dva sata 100 bodova = 40 € - za to treba doći do suda i dva sata iznositi nalaz mišljenje, odgovarati na pitanja obrane? Za ove novce nitko neće raditi ništa, a kamoli negdje putovati, raditi dva sata i iz toga platiti doprinose i davanja pa da zaradi 25,79 € i uz to dobije 2x0,53 € za javni prijevoz.\n\nŠto se tiće satnice:\nDomar - po službenom cjeniku upravitelja 30 €  dolazak, 30 € sat + PDV\nTehničar (Candy servis kućanskih aparata, Zagorska ulica, Zagreb) - 40 € sat, 30 € dolazak\nBravar (na Ilici)  - 50 € sat\nSatnice programera/softverskog arhiteka/voditelja projektata su na razini 70€+PDV - to država uredno plaća pogotovo kad je u pitanju Abysalto (ranije KING i Omega software).\n\nTražite analize podataka sa vremensko prostornim komponentama uz vizualizacije. Ja ib trebao nabaviti specijalizirani softver i kako to onda naplatiti?\n\nJa ne znam kako izdati račun više, posebno odvajam parking, cestarinu i kilometražu jer ako mi na to obračunaju doprinose u minusu sam. Više dalje od Rijeke ne idem, a i to ću smanjiti samo na Zagreb, je iz ulice grada Mainza mogu do Ilice/Selske na trg Pravde pješice. Mogućnosti udaljenog videopoziva nitko ne spominje niti ne zanima.\n\nTodorićevo vještačenje ste do sada platili 2,3 mil. eura. Zašto? Zašto niste dotičnog Kamala platili po cjeniku sudskih vještaka?"]
[1270,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Usporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s cijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR (odnosno bod bi trebao biti 1,42 EUR)"]
[1271,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Za usporedbu: Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene satnice od 14,00 EUR."]
[1272,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Za usporedbu : Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR."]
[1273,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja"]
[1274,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako, iako vještaci ekonomske struke za razliku od ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine knjigovodstvene dokumentacije. Od vještaka se traži prikupljanje dokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po bazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih radnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano."]
[1275,"RANKO GAVRILOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Dopunuti toč (3) sa novom podtočko 3, kako slijedi: davanje pisanih očitovanja  100 bodova po očitovanju\nObrazloženje:  u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova po očitovanju."]
[1276,"RANKO GAVRILOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Točku 3 dopuniti točkom 3a, kako slijedi: Vrijednost boda usklađuje se svake godine za slijedeću kalendarsku godinu u skladu sa indeksom porasta bruto plaća po zaposlenom u pravnim osobama Republike Hrvatske za razdoblje siječanj-kolovoz u prethodnoj godini, koja se objavljuje u Narodnim novinama, uvećano za PDV.\nPonuđenim Pravilnikom nije predviđeno automatsko usklađivanje vrijednosti boda. Kako  ne bismo ponovno bili dovedeni u sličnu situaciju, predlažemo automatsko usklađivanje vrijednosti boda na gore navedeni način."]
[1277,"RANKO GAVRILOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Toč. 3. Zadnji put je vrijednost boda utvrđena pred 27 godina i iznosila je današnjih € 0,27. \"Povećanje\"  vrijednosti na € 0,40 je sramotno (48%). Sukladno dolje navedenim kriterijima, odnosno povećanju minimalne plaće, prosječne plaće, osnovice za plaću državnih službenika i namještenika, prosječne neto plaće , realna vrijednost boda trebala bi iznositi između minimalno € 0,94  i (realno)  € 1,56.\nObrazloženje: Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR"]
[1278,"RANKO GAVRILOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Toč 1: Predlaže se izmjena, kako slijedi: Za obavljeno vještačenje stalni sudski vještak ima pravo na naknadu.\nObrazloženje: Vještaka se za njegov rad ne nagrađuje, nego mu se daje naknada za njegov stručni rad - vještvo."]
[1279,"JASENKA BUBIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Čl.15.\nPredložena vrijednost boda od 0,40 EUR znači za 27 godina otkako je utvrđena vrijednost boda rast od 0,13 EUR što je neprimjereno malo. S predloženom vrijednošću cijena sata rada visokoobrazovane osobe bi bila 14,00 EUR bruto što ne odražava stvarnu vrijednost. Na tržištu je vrijednost sata rada visokostručne osobe oko 80,00 EUR.\n\nUzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u kolovozu 2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti najmanje 1,20 EUR\n\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) određena je i vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUR. Prema predloženom sat rada vještaka bi se u 2026.g. u odnosu na 1998.g. povećao za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR. Kako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR.\n\nNiske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka. Vještak treba imati primjerenu naknadu za rad kako bi se postigla neovisnost vještaka.\n\n\nPredloženim Pravilnikom nije predviđeno usklađenje boda u budućnosti. Kako bi se izbjegla situacija koja je trenutno prisutna, s neusklađenom vrijednošću već gotovo 28 godina, potrebno je propisati mehanizam usklađenja s određenim parametrom poput s rastom minimalne plaće, osnovicom za državne službenike i namještenike i slično.\n\n\nKod navođenja posebnih radnji potrebno je precizirati i da se isto odnosi na proučavanje te analizu dokumentacije\n\nPredloženi Pravilnik navodi da će vještak dati zahtjev za naknadu, ali nije propisano o kakvom zahtjevu je riječ kao ni točno postupanje pravosudnih tijela s istim. Od 01.01.2026.g. u primjeni je Fiskalizacija 2.0. te obveza vještaka i u vezi ispostavljanja eRačuna (gdje je primjenjivo) ali nigdje se ne navodi na koji način će se to raditi od 01.01.2026.g. U parničnim postupcima strane uplaćuju na račun suda predujam za uslugu vještačenja i to nije trošak suda (proračuna) a vještak sudu ispostavlja račun. Na koji način će sudovi postupati s primljenim fiskaliziranim  eRačunima nije jasno.\n\nNije objašnjeno a potrebno je: da li vještak na predmetni spis e-komunikacijom šalje zahtjev za naknadu, odnosno specifikaciju naknade, a račun računovodstvu Suda. Potrebno je imati točnu  kojom sudac izdaje rješenje o isplati, kao i procedura kojom računovodstvo temeljem tog rješenje obavlja isplatu, te rokovi isplate. Posebno je važno propisati postupanja u vezi eRačuna i fiskalizacije gdje je primjenjivo ili propisati da se vještačenja isključuju iz te regulativa.\n\nUz čl.15.7. dodati-  obračunate po satima, odnosno  predlaže se da članak glasi: Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke.\n\nPropisati odgovarajuću naknadu za davanje pisanih očitovanja na podneske strana u postupku, od najmanje 100,00 EUR bez PDV-a.\n\nVrijednost boda od 0,40 EUR dovodi do bruto satnice za rad vještaka od 14,00 EUR, koja je jednaka satnici učenika/studenta. Ovakva vrijednost boda neizbježno će dovesti do daljnjeg smanjenja broja vještaka i produljenja trajanja sudskih postupaka. Stoga se predlaže, ukoliko ništa drugo nije moguće, uskladiti vrijednost sata rada sa satnicama koju stručnjaci mogu ostvariti na tržištu (npr. Slovenija 51,00 EUR), a predvidjeti umanjenje za vještačenja koja se plaćaju iz proračuna. Naime, većina vještačenja ne plaća se iz proračuna i stranke su spremne platiti normalnu i primjerenu cijenu za vještačenje. Zašto bi stranke u postupcima te sudovi bili suočeni sa nedostatkom vještaka, a vještaci suočeni sa neprimjerenom naknadom u takvim predmetima. Posebno se ističe primjer složenih predmeta na Trgovačkim sudovima kao i procijena vrijednosti društava, koja vještačenja se sa predloženim maksimalnim iznosom bodova i vrijednosti sata rada više neće provoditi, jer predložena naknada neće pokrivati troškove izrade vještačenja te odgovornost koju vještaci u takvim predmetima imaju"]
[1280,"DANIELA MIKULANDRA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vrijednost boda od 0,40 eura je neprihvatljiva za osobu vještaka, dakle eksperta koji je u većini slučajeva visoko obrazovana osoba, pogotovo u situaciji kad je osnovica plaća za državne službenike u razdoblju od 1998 do 2025 godine porasla za gotovo 5 puta, dok vrijednost boda raste s 0,27 eur na 0,40 eur"]
[1281,"DANIELA MIKULANDRA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka. Vještak treba imati primjerenu naknadu za rad kako bi se postigla neovisnost vještaka."]
[1282,"DUŠKA TARBUK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Satnica vještaka nije se mijenjala od 1998. godine, a predložena vrijednost izjednačava stručni rad s radom studenata. U posljednjih pet godina broj vještaka smanjen je za 35%, a predložena satnica dodatno će smanjiti dostupnost kvalificiranih stručnjaka potrebnih za vještačenja u postupcima. Slijedom navedenog, bruto satnica od 14 EUR za vještake je neprihvatljivo niska. Prema smjernicama CEPEJ-a, nedostatna naknada može ugroziti neovisnost stručnjaka, te zahtijeva da rad vještaka bude razumno i adekvatno nagrađen kako bi se izbjegao rizik da stručnjak naruši svoju neovisnost.\nJednostavno nije logično da se ni nakon 27 godina ne regulira visina satnice koja bi bila tržišno utemeljena i u skladu s CEPEJ-ovim standardima (primjerice, 51 EUR u Sloveniji), budući da većinu vještačenja plaćaju same stranke koje su spremne platiti poštenu i realnu cijenu za stručnu uslugu, ali su trenutno suočene s nedostatkom vještaka.\nObzirom da je značajno manje vještačenja koja se financiraju iz proračuna, predlaže se primijeniti umanjenje naknade. Na taj način spriječio bi se daljnji odljev vještaka i osiguralo neometano funkcioniranje pravosudnog sustava."]
[1283,"DANIELA MIKULANDRA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Od 1. siječnja 2026. godine stupa na snagu Fiskalizacija 2.0.,te uključuje i obvezu vještaka u vezi s izdavanjem eRačuna (gdje je primjenjivo), potrebno je jasno propisati način postupanja od navedenog datuma. U parničnim postupcima stranke uplaćuju predujam na račun suda, te taj iznos ne predstavlja trošak suda (proračuna), dok vještak sudu ispostavlja račun putem e-komunikacije. Međutim, iz Pravilnika nije razvidno na koji način će sudovi zaprimati i obrađivati fiskalizirane eRačune, Sudac izdaje rješenje o isplati nagrade za vještaka koje je ujedno i nalog računovodstvu za isplatu."]
[1284,"ANTONIJA EREIZ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predloženi Pravilnik navodi da vještak podnosi zahtjev za naknadu, no nije definirano o kakvom je zahtjevu riječ niti je propisan postupak postupanja pravosudnih tijela po takvom zahtjevu. S obzirom na to da od 1. siječnja 2026. godine stupa na snagu Fiskalizacija 2.0., uključujući i obvezu vještaka u vezi s izdavanjem eRačuna (gdje je primjenjivo), potrebno je jasno propisati način postupanja od navedenog datuma. U parničnim postupcima stranke uplaćuju predujam na račun suda, te taj iznos ne predstavlja trošak suda (proračuna), dok vještak sudu ispostavlja račun. Međutim, iz Pravilnika nije razvidno na koji način će sudovi zaprimati i obrađivati fiskalizirane eRačune, što može dovesti do pravne i administrativne nesigurnosti."]
[1285,"ANTONIJA EREIZ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predloženim Pravilnikom nije predviđeno buduće usklađivanje vrijednosti boda. Kako bi se izbjegla situacija kakva postoji danas, u kojoj vrijednost boda gotovo 28 godina nije bila usklađivana, potrebno je propisati mehanizam automatskog usklađivanja na temelju određenog parametra, poput rasta minimalne plaće ili kretanja osnovice za plaće državnih službenika i namještenika."]
[1286,"ANTONIJA EREIZ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložene niske naknade dugoročno će rezultirati odljevom kvalitetnih vještaka i padom razine stručnosti u izradi vještačenja, što će posljedično usporiti i poskupjeti sudske postupke te ugroziti pravičnost sudskih odluka. Primjerena naknada za rad nužan je preduvjet za osiguravanje profesionalne neovisnosti vještaka."]
[1287,"ANTONIJA EREIZ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","S obzirom na ekonomske pokazatelje od 1998. godine do danas, proizlazi da bi vrijednost boda, promatrana prema rastu minimalne plaće, trebala iznositi 1,56 EUR; prema usporedbi prosječne neto plaće iz razdoblja donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake s prosječnom plaćom u kolovozu 2025. godine 1,24 EUR; te prema kretanju osnovice za plaće državnih službenika i namještenika 1,39 EUR. Slijedom navedenog, prosječna procjena upućuje na to da bi vrijednost boda trebala biti najmanje 1,20 EUR."]
[1288,"ANTONIJA EREIZ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vrijednost boda od 0,40 EUR rezultira bruto satnicom vještaka od 14,00 EUR, što odgovara satnici učenika ili studenata. Takva visina naknade neminovno će dovesti do daljnjeg smanjenja broja vještaka te do produljenja trajanja sudskih postupaka. Stoga se predlaže, ukoliko nije moguće drugačije rješenje, uskladiti vrijednost sata rada vještaka s tržišnim cijenama koje stručnjaci ostvaruju (primjerice 51,00 EUR u Sloveniji), uz mogućnost propisivanja umanjenja za vještačenja koja se financiraju iz državnog proračuna. Većina vještačenja ne financira se iz proračuna, a stranke su spremne platiti primjerenu i realnu cijenu za kvalitetno vještačenje. Ne postoji opravdan razlog da stranke i sudovi trpe posljedice nedostatka vještaka, dok vještaci istodobno primaju neadekvatnu naknadu. Osobito se ističe primjer složenih vještačenja pred Trgovačkim sudovima, uključujući procjene vrijednosti društava, koja se uz predloženu visinu boda i maksimalni broj bodova više neće moći provoditi, budući da predviđena naknada ne bi pokrila troškove izrade nalaza i mišljenja niti odgovornost koju takvi predmeti nose."]
[1289,"LUCIJA IVANČIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Ovim člankom su iz normativnog okvira izostavljene pravne osobe koje trenutno zakonito obavljaju složenija vještačenja po nalogu sudova i državnih odvjetništava prema čl. 27. PSSV. Predlaže se zadržati postojeće rješenje iz sadašnjeg čl. 27. PSSV koje glasi: \"Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, zavodi, ustanove i državna tijela iz članka 4. ovog Pravilnika postoji poseban cjenik usluga, sud će nagradu za obavljeno vještačenje odrediti prema tom cjeniku.\""]
[1290,"LUCIJA IVANČIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. predlaže se dodati odredbu o usklađenju vrijednosti boda na način da se isti svake godine usklađuje za postotak rasta prosječne plaće u Republici Hrvatskoj, pri čemu usklađenje stupa na snagu prvog dana mjeseca koji slijedi mjesec u kojemu je Državni zavod za statistiku objavio podatke o godišnjem porastu prosječne plaće u Republici Hrvatskoj u odnosu na prethodnu godinu.\nOvo kako bi se izbjegla realna mogućnost da se u budućnosti kroz jako dugo razdoblje ponovno vještacima ne usklađuje vrednovanje rada."]
[1291,"LUCIJA IVANČIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka. Vještak treba imati primjerenu naknadu za rad kako bi se postigla neovisnost vještaka.\nPredložena vrijednost sata rada od 14,00 EUR bruto (bez PDV-a) za osobe koje su visokoškolski obrazovane, koje imaju najmanje 8 godina radnog staža prije imenovanja za vještaka, ne odražava znanje, obrazovanje, odgovornost i iskustvo vještaka. Radi se o pokušaju potpunog obezvrjeđivanja rada vještaka."]
[1292,"LUCIJA IVANČIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Usporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s cijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR (odnosno bod bi trbao biti 1,42 EUR)\n- Usporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR."]
[1293,"LUCIJA IVANČIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je također iznosila 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće.\n* Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUR.\nPotrebno je izjednačiti cijenu rada sudskih tumača i sudskih vještak"]
[1294,"GORANKA MAJIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nagrada vještaka, odnosno vrijednost boda bi trebala pratiti statističke pokazatelje potrošačkih cijena. Osim navedenog parametra moguće je izračun dobiti i u odnosu na minimalnu ili prosječnu neto plaću u RH. Nemoguće je, neživotno i nelogično da je bod ostao isti, a prema svim projekcijama plaća proteklih godina razvidno je nužno uvećanje boda, u skladu sa uvećanjem troškova. Vrijednost boda stalnog sudskog vještaka, temeljem rasta većeg broja parametara u razdoblju od 1998.g. do danas objektivno iznositi 1,20 EUR."]
[1295,"GORANKA MAJIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Umjesto propisanih 0,40 EUR, odrediti vrijednost boda na najmanje 1,20 EUR te osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH.\nNaknada za prisustvovanje raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta je preniska te ne pokriva stvarne troškove vremena, pripreme i prometa."]
[1296,"GORANKA MAJIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života niti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja. \nU protivnom dolazi do situacije da je rad sudskog vještaka sustavno potplaćen, unatoč visokoj razini stručnosti, odgovornosti i pravne posljedice koje nalaz i mišljenje mogu imati na postupak."]
[1297,"GORANKA MAJIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","uz čl. 15. :\n- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu (vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok u drugim zakonima koji propisuju odredbe prava i dužnosti vještaka propisuju da vještak ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova\nUz čl.15.3.- vezano za vrijednost boda i sata\n- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR \n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javnodostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080  kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV)  iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR \n- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR."]
[1298,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od tržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake"]
[1299,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prema javnoobjavljenim izjavama ministra M. Pilepića Vlada RH je od 2020. do danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim službama (na teret proračuna), dok MPUiDT predlaže povećanje naknade za vještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna)"]
[1300,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više."]
[1301,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Ova odredba  nije  prihvatljiva iz razloga jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova"]
[1302,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR"]
[1303,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR"]
[1304,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja"]
[1305,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u drugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova"]
[1306,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz stavak 4. potrebno je točno definirati na što se odnosi npr analiza -  analiza financijskih izvještaja, računa, npr, pregled - pregled dokumentacije."]
[1307,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U odnosu na stavak 3. točku 1. potrebno je proširiti raspon bodova, za izradu nalaza i mišljenja odnosno staviti bez ograničenja"]
[1308,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","S obzirom da se sat HR tumača predlaže samo za 1 EUR manje od slovenskog tumača, dolazi se do zaključka da bi vrijednost sata HR vještaka trebala biti 49,76 EUR"]
[1309,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","u novom prijedlogu pravilnika za sudske tumače predložena je cijena sata rada tumača u Hrvatskoj 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, dok se za sat rada vještaka predlaže 14 EUR. U Sloveniji je sat rada vještaka 51 EUR, š, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU."]
[1310,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vrijednost boda 0,40 EUR je neprimjerena za osobu vještaka, dakle eksperta koji je u većini slučajeva visikoobrazovana osoba s velikim iskustvom u specifičnom području"]
[1311,"MIRJANA KOS","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Usporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s cijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR (odnosno bod bi trbao biti 1,42 EUR)\n- Usporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR.\n-"]
[1312,"MIRJANA KOS","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je također iznosila  2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. \n* Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUR.\n Potrebno je izjednačiti cijenu rada sudskih tumača i sudskih vještak"]
[1313,"MIRJANA KOS","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka. Vještak treba imati primjerenu naknadu za rad kako bi se postigla neovisnost vještaka.\nPredložena vrijednost sata rada od 14,00 EUR bruto (bez PDV-a) za osobe koje su visokoškolski obrazovane, koje imaju najmanje 8 godina radnog staža prije imenovanja za vještaka, ne odražava znanje, obrazovanje, odgovornost i iskustvo vještaka. Radi se o pokušaju potpunog obezvrjeđivanja rada vještaka."]
[1314,"MIRJANA KOS","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. predlaže se dodati odredbu o usklađenju vrijednosti boda na način da se isti svake godine usklađuje za postotak rasta prosječne plaće u Republici Hrvatskoj, pri čemu usklađenje stupa na snagu prvog dana mjeseca koji slijedi mjesec u kojemu je Državni zavod za statistiku objavio podatke o godišnjem porastu prosječne plaće u Republici Hrvatskoj u odnosu na prethodnu godinu.\nOvo kako bi se izbjegla realna mogućnost da se u budućnosti kroz jako dugo razdoblje ponovno vještacima ne usklađuje vrednovanje rada."]
[1315,"MIRJANA KOS","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Ovim člankom su iz normativnog okvira izostavljene pravne osobe koje trenutno zakonito obavljaju složenija vještačenja po nalogu sudova i državnih odvjetništava prema čl. 27. PSSV. Predlaže se zadržati postojeće rješenje iz sadašnjeg čl. 27. PSSV koje glasi: \"Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, zavodi, ustanove i državna tijela iz članka 4. ovog Pravilnika postoji poseban cjenik usluga, sud će nagradu za obavljeno vještačenje odrediti prema tom cjeniku.\""]
[1316,"MIRJANA KOS","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","uz čl. 15. :\n- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu (vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u drugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova"]
[1317,"ANTE MRČELA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","uz cijeli članak:\nSuci paušalno određuju visinu predujma koja vrlo često nije dostatna ni za inicijalni\nnalaz i mišljenje, a pogotovo za naknadne radnje. Pravilnikom je potrebno obuhvatiti i druge radnje koje se stavljaju pred vještaka, primjerice:\n1. ukinuti maksimum od 4.000 bodova\nZnačajan je broj vještačenja primjerice na Trgovačkom sudu koji vrlo lako premašuje taj dodijeljeni iznos i još se „štedi“ na troškovima odlaska i rada na terenu, što u konačnici dovodi do dopune vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi padaju na teret vještaka a i do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa.\n2. očitovanja i dopune vještačenja - minimalno 150 bodova ili po satu uz obrazloženje utroška.\nPredloženim se ne navodi da bi se za očitovanja imalo pravo na naknadu. U prak si se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. Da ne govorimo kada se nađete u „obijesnom parničenju“ pa točno vidite da odvjetnici prigovaraju samo kako bi povećali broj podnesaka koji nerijetko budu vrijednosti od par tisuća eura.\n3. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodova.\nRočišta često znaju biti 9, 12 ili čak 18 mjeseci od izrade vještva što zahtjeva ponovni pregled cjelokupne dokumentacije koji kod složenih predmeta nakon dugo vremena i 60 vještava izrađenih u međuvremenu, zna potrajati i cijeli dan.\n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodova.\nVrlo često se pored izdanog pisanog mišljenja zahtjeva pristup ročištu i ponovno\ndavanje mišljenja na pitanja već obrađena u vještvu ili odgovore na nova pitanja.\nVeliki broj sudaca smatra da ovo nije potrebno dodatno „nagraditi“ jer da je to već sadržano u onoj inicijalnoj crkavici koju su dali.\n5. priprema i pristup ročištu za koeg vještak nije bio obaviješten da se neće\nodržati\n6. propisivanje roka za isplatu vještaku.\nZakon uredno propisuje rok od 30 dana, ali svjedoci smo svi da se to ne poštuje.\nMnogi suci čekaju da se razjasne svi prigovori odvjetnika prije nego se odluče na\nisplatu vještaku, što mi je s jedne strane razumljivo. Ali isto tako imate mnoge suce\nkoji donesu presudu, ili spis ode na 2. stupanj ili ode u arhivu a da vještak nije plaćen. Nemoguće je raditi u uvjetima kada čekate isplatu po 6-9-12 ili više mjeseci za svoj rad.\nUz cijeli članak:\nPredložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života\nniti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja. U protivnom dolazi do situacije da je rad sudskog vještaka sustavno potplaćen, unatoč visokoj razini stručnosti, odgovornosti i pravne posljedice koje nalaz i mišljenje mogu imati na postupak.\nUmjesto propisanih 0,40 EUR, odrediti vrijednost boda na najmanje 1,20 EUR te osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH.\nNaknada za prisustvovanje raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta je preniska te ista ne pokriva stvarne troškove vremena, pripreme i prometa.\n\nNagrada vještaka, odnosno vrijednost boda bi trebala pratiti statističke pokazatelje potrošačkih cijena. Osim navedenog parametra moguće je izračun dobiti i u odnosu na minimalnu ili prosječnu neto plaću u RH. Nemoguće je, neživotno i nelogično da je bod ostao isti, a prema svim projekcijama plaća proteklih godina razvidno je nužno uvećanje boda, u skladu sa uvećanjem troškova. Vrijednost boda stalnog sudskog vještaka, temeljem rasta većeg broja parametara u razdoblju od 1998.g. do danas objektivno iznosi 1,20 EUR-a."]
[1318,"ANTE MRČELA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati čl. 15.9. – nigdje nije propisano što je to zahtjev niti postupanje pravosudnog tijela u odnosu na zaprimljeno. Navedeno je nužno propisati a posebno s obzirom na Zakon o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Pravosudno tijelo je o primljenom zahtjevu za isplatu nagrade vještaku dužno donijeti odgovarajuće rješenje u roku od 8 dana po primitku istog.\n- U slučaju da je u parničnim predmetima iznos zatražene nagrade vještaka u visini do prethodno uplaćenog predujma za vještačenje, pravosudno tijelo će po donošenjem rješenja po primitku zahtjeva vještaka naložiti isplatu nagrade u roku od 8 dana.\n- U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja.\n- Nedostaje kompletna procedura zahtjeva za naknadu vještaka usklađena sa\nZakonom o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Nije objašnjeno a potrebno je: da li vještak na predmetni spis e-komunikacijom\nšalje zahtjev za naknadu, odnosno specifikaciju naknade, a račun računovodstvu Suda. Procedura kojom sudac izdaje rješenje o isplate, kao i procedura kojom računovodstvo temeljem tog rješenje obavlja isplatu, te rokovi isplate po računovodstvu. Potrebno propisati način postupanja. Posebno dati postupanja u vezi eRačuna i fiskalizacije gdje je primjenjivo ili propisati da se vještačenja isključuju iz te regulative.\n- Vještaci se u praksi susreću sa smanjenom likvidnošću iz razloga što pojedina rješenja o isplati ili plaćanja čekaju po više mjeseci, i to: radi vremena potrebnog da sudac iza rješenje o isplati i radi vremena, odnosno obrade računovodstva izdanih rješenja o isplate. Blaži primjer iz prakse, ali učestao - nalaz je predan 15.5.25., sudac je rješenje napiše 15.6.25, a računovodstvo obavi isplatu 15.7.25.\n- Često se rješenje napiše i donese značajno nakon izrade vještačenja pa je potrebno propisati da pravosudno tijelo u roku od 8 dana mora donijeti rješenje.\n\nKomentar:\nPojedina vještačenja zahtijevaju višemjesečni rad (ponekad i duže od godinu da a) te se predlaže da vještak ima pravo na dio naknade i prije obavljene usluge prilikom rada na vještačenjima koja zahtijevaju značajno vrijeme za izradu vještačenja. Nedostatak kompenzacije za administrativne troškove: nagrada neadekvatno pokriva rastuće administrativne troškove, troškove edukacije i nabavke opreme, što je u EU uobičajeno dio kalkulacije tarifa.\n\nNisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka, te se daje prijedlog:\n priprema vještaka za dolazak na ročište po satu (najmanje 1 sat)\n dodatak za žurnost u postupanju (rok za izradu 16-29 dana) – uvećanje za 50%.\n dodatak za izuzetnu žurnost u postupanju (rok za izradu do 15 dana) – uvećanje za 100%\n pisano očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku 50 bodova\nuz cijeli članak:\n- iznos nagrade i naknade potrebno povezati ili s VPS-om, ili brojem listova spisa ili nekim drugim kvantitativnim parametrom u vezi vještačenja, te kao i u Odvjetničkoj tarifi odijeliti kaznene, ovršne, parnične i ostale postupke prema kategorijama složenosti.\n- vrijednost boda najmanje 1,00 eura (što je 50% od odvjetničke tarife koja se utvrđuje po radnji dok se vještačenjem obuhvaća cjelokupni spis).\n- što se podrazumijeva pod pojmom „izbivanjem iz mjesta prebivališta/boravišta“, koja udaljenost, odlazak u drugu JLPRS ili prvo sljedeće naseljeno mjesto?\n- Stavak 7. je nepotreban i nije jasno kako se uklapa u kontekst isplate nagrade, odnosno koje konkretno stavke je potrebno obrazložiti, pretpostavka je da se\nmislilo na dokaze o postojanju troškova a koji su obrađeni u čl. 18;"]
[1319,"ANTE MRČELA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.5.\n- Dodati: Za pripreme za usmeno izlaganje izvještaja i mišljenja ili procjene pripada sudskom vještaku ili sudskom procjenitelju najmanje 2 sata. Naime, često se ročište održava i više godina nakon što je vještačenje obavljeno a kod pojedinih predmeta nije izuzetak da vještak treba uložiti u pripremu značajno vrijeme.\n\nUz čl. 15.7.\n- Dodati- obračunate po satima pa se predlaže da članak glasi: Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke (kako je i do sad bilo).\n\nPredlaže se dodati čl. 15.8.\n- čl. 15.8.- usklađenje vrijednosti boda\n- Vrijednost boda se automatski usklađuje za postotak rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike i stupa na snagu od mjeseca kad se primjenjuje za iste. Obrazloženje- kako bi se izbjegla u budućnosti mogućnost da ponovno vještacima se ne uskladi vrijednost boda u dugogodišnjem razdoblju, potrebno je imati automatizam povećanja vrijednosti boda.\n- Kako bi se izbjegla mogućnost da se u budućnosti ponovno vještacima ne usklađuje bod potrebno je imati automatizam pa se predlaže da se vrijednost boda povećava za postotak rasta minimalne plaće i stupa na snagu od mjeseca usklađenja iste."]
[1320,"ANTE MRČELA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.4.\n- Promjena članka na način da isti glasi: Za posebne radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza uključivo i pregled i analiza dokumentacije, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, pisanje očitovanja i davanja dopuna vještačenja na nove zadatke te dr.) nagrada se uz obračun iz stavka 3. utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova.\nObrazloženje: radi izbjegavanja mogućih tumačenja da se riječ analiza odnosi npr. na kemijsku analizu potrebno je dodati da je riječ i o pregledu te analizi dokumentacije.\nVezano uz stavak 4. - Dati bolje obrazloženje na što se odnosi npr. analiza nije detaljno obrazloženo što bi to točno bilo, dodati da se to odnosi i na: analiza dokumentacije, analiza računa, financijskih izvještaja i sl. koja se može obračunati u satima uz stavak 3. točka 1. gdje je navedeno Izrada nalaza i mišljenja, kako bi se dobio strukturiran izračun vrijednosti."]
[1321,"ANTE MRČELA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.3.\n- Predlaže se promjena na način da glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000 bodova (jer se prema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje usmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog.\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova- brisati!- Pojasniti kakvo je to interdisciplinarno vještačenje za tu predloženu vrijednost od 60,00 EUR-a.\nDodati:\n3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova na više."]
[1322,"ANTE MRČELA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz 15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od\n70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo.\n- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada.\n- Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\n- Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR-a.\n- Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\nPrema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za 4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR-a.\nKako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR.\n- Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene satnice od 14,00 EUR-a.\n- U Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR, a vještaka 51,00 EUR odnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je predloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada tumača?\n- Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU.\n- Usporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s cijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR-a (odnosno bod bi trebao biti 1,42 EUR-a).\n- Usporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR-a.\n- U RH će od 1.1.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženom s cijenom sata od 14,00 EUR kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- U Srbiji je sat rada vještaka 42,65 EUR a za RH se predlaže od 2026.g. 14,00 EUR odnosno niže od Srbije za 28,65 EUR-a.\n- Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava, u odnosu na 2025.g. za 0,50 EUR. Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 28 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanja obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- Sat usluge čišćenja je najmanje 20,00 EUR neto dok ministarstvo predlaže sat rada vještaka od cca 8,00 EUR neto odnosno za 12,00 EUR niže od usluge čišćenja.\n- Budući je minimalna cijena usluge čišćenja po satu 20,00 EUR neto, a predloženo je da usluga rada vještaka bude cca 8,00 EUR neto pa bi usluga čišćenja bila gotovo 3 puta skuplja od usluge rada vještaka.\n- Prema cjeniku komunalnih usluga sat rada KV radnika iznosi 16,00 EUR pa je nejasno zašto bi cijena sata rada vještaka bila niža od cijene KV radnika.\n- Prema javnoobjavljenim izjavama ministra M. Pilepića Vlada RH je od 2020. do danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim službama (na teret proračuna), dok MPUiDT predlaže povećanje naknade za vještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna).\n- Prilikom uspostavljanja RH 1991.g. su preuzeti zakoni uključivo i objavljeno u NN 8/88 Pravilnik o naknadi troškova u sudskim postupcima, kojim je određeno da je nagrada vještaku jednaka trostrukom osobnom dohotku. Na isti način bi odgovarala i cijena formirana 1998.g. Primjenom tog omjera na prosječnu plaću iz srpnja 2025.g. vrijednost boda bi morala biti 1,07 EUR.\n- vrijednost boda 1,00 EUR a sat 40 bodova a ne 35 bodova.\n- Generalno vezano uz vrijednost sata:\n- Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se ne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u tim slučajevima.\n- Prema Izvještajima Glavnog državnog odvjetnika RH o radu Državnih odvjetništava samo u razdoblju otkako je RH članica EU oduzeta je imovina u korist RH u iznosu od 305,8 milijuna EUR odnosno u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR što ne bi bilo moguće posebno bez provođenja knjigovodstveno-financijskih vještačenja. Stoga vještaci pridonose punjenju državnog proračuna RH.\n- Bez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH ne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR. U svim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na teret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH.\n- Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na vještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret državnog proračuna.\n- Predviđen iznos od 4.000 bodova po predloženoj cijeni koja je neprihvatljiva od 0,40 EUR daje ukupan iznos od 1.600,00 EUR a navedeno nije dovoljno za izradu bilo koje procjene. Predloženi način bi doveo do sniženja trenutno primjenjivih cijena za izradu procjena.\n- Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od\ntržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje i zadržavanje najboljih eksperata u sustavu.\nDugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka.\n- Nepostojanje revizije visine naknada: Nije predviđen mehanizam redovite revizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima (inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno obezvređivanje."]
[1323,"ANTE MRČELA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz čl.15.3.- vezano za vrijednost boda i sata\n- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja.\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe - Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR-a (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR-a.\n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR-a (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR-a (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR-a. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR-a.\n- Prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR-a.\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto plaća u RH za VSS iznosila je 3.080 kn/408 EUR-a; prosječna neto plaća u za kolovoz 2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV) iznosila je 1.446 EUR-a što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR-a što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR-a.\n- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR-a, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR-a, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR-a, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR-a te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR-a.\n- Takva odredba nije prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova.\n- Ovaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako. Vještaci ekonomske struke od svih ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine knjigovodstvene dokumentacije. Od vještaka se traži prikupljanje dokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po bazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih radnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano."]
[1324,"TATJANA DESNICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Propisati odgovarajuću naknadu za davanje pisanih očitovanja na podneske strana u postupku, od najmanje 100,00 EUR bez PDV-a"]
[1325,"TATJANA DESNICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u kolovozu 2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti najmanje 1,20 EUR"]
[1326,"TATJANA DESNICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz čl.15.7. dodati-  obračunate po satima, odnosno  predlaže se da članak glasi: Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke"]
[1327,"TATJANA DESNICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Kod navođenja posebnih radnji potrebno je precizirati i da se isto odnosi na proučavanje te analizu dokumentacije"]
[1328,"TATJANA DESNICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) određena je i vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUR. Prema predloženom sat rada vještaka bi se u 2026.g. u odnosu na 1998.g. povećao za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR. Kako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR."]
[1329,"TATJANA DESNICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U stavku 2. ovog članka navodi se da Popis stalnih sudskih vještaka ministarstvo objavljuje  na mrežnoj stranici e-Oglasna ploča sudova a u stavku 3.navodi se da Popis sadrži i podatak o adresi prebivališta vještaka. Podatak o točnoj adresi nije potreban niti je dobro da bude javno objavljen posebno jer je za stranke bitan  podatak o adresi obavljanja djelatnosti."]
[1330,"TATJANA DESNICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nije objašnjeno a potrebno je: da li vještak na predmetni spis e-komunikacijom šalje zahtjev za naknadu, odnosno specifikaciju naknade, a račun računovodstvu Suda. Potrebno je imati točnu  kojom sudac izdaje rješenje o isplati, kao i procedura kojom računovodstvo temeljem tog rješenje obavlja isplatu, te rokovi isplate. Posebno je važno propisati postupanja u vezi eRačuna i fiskalizacije gdje je primjenjivo ili propisati da se vještačenja isključuju iz te regulativa"]
[1331,"TATJANA DESNICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predloženim Pravilnikom nije predviđeno usklađenje boda u budućnosti. Kako bi se izbjegla situacija koja je trenutno prisutna, s neusklađenom vrijednošću već gotovo 28 godina, potrebno je propisati mehanizam usklađenja s određenim parametrom poput s rastom minimalne plaće, osnovicom za državne službenike i namještenike i slično."]
[1332,"TATJANA DESNICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predloženi Pravilnik navodi da će vještak dati zahtjev za naknadu, ali nije propisano o kakvom zahtjevu je riječ kao ni točno postupanje pravosudnih tijela s istim. Od 01.01.2026.g. u primjeni je Fiskalizacija 2.0. te obveza vještaka i u vezi ispostavljanja eRačuna (gdje je primjenjivo) ali nigdje se ne navodi na koji način će se to raditi od 01.01.2026.g. U parničnim postupcima strane uplaćuju na račun suda predujam za uslugu vještačenja i to nije trošak suda (proračuna) a vještak sudu ispostavlja račun. Na koji način će sudovi postupati s primljenim fiskaliziranim eRačunima nije jasno."]
[1333,"TATJANA DESNICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka. Vještak treba imati primjerenu naknadu za rad kako bi se postigla neovisnost vještaka"]
[1334,"TATJANA DESNICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena vrijednost boda od 0,40 EUR znači za 27 godina otkako je utvrđena vrijednost boda rast od 0,13 EUR što je neprimjereno malo. S predloženom vrijednošću cijena sata rada visokoobrazovane osobe bi bila 14,00 EUR bruto što ne odražava stvarnu vrijednost. Na tržištu je vrijednost sata rada visokostručne osobe oko 80,00 EUR."]
[1335,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nagrada vještaka, odnosno vrijednost boda bi trebala pratiti statističke pokazatelje potrošačkih cijena. Osim navedenog parametra moguće je izračun dobiti i u odnosu na minimalnu ili prosječnu neto plaću u RH. Nemoguće je, neživotno i nelogično da je bod ostao isti, a prema svim projekcijama plaća proteklih godina razvidno je nužno uvećanje boda, u skladu sa uvećanjem troškova. Vrijednost boda stalnog sudskog vještaka, temeljem rasta većeg broja parametara u razdoblju od 1998.g. do danas objektivno iznositi 1,20 EUR."]
[1336,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života niti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja. \nU protivnom dolazi do situacije da je rad sudskog vještaka sustavno potplaćen, unatoč visokoj razini stručnosti, odgovornosti i pravne posljedice koje nalaz i mišljenje mogu imati na postupak.\nUmjesto propisanih 0,40 EUR, odrediti vrijednost boda na najmanje 1,20 EUR te osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH.\nNaknada za prisustvovanje raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta je preniska te ne pokriva stvarne troškove vremena, pripreme i prometa"]
[1337,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Suci paušalno određuju visinu predujma koja vrlo često nije dostatna ni za inicijalni nalaz i mišljenje, a pogotovo za naknadne radnje. Pravilnikom je potrebno obuhvatiti i druge radnje koje se stavljaju pred vještaka, primjerice:\n1. ukinuti maksimum od 4.000 bodova \nZnačajan je broj vještačenja primjerice na Trgovačkom sudu koji vrlo lako premašuje taj dodijeljeni iznos i još se „štedi“ na troškovima odlaska i rada na terenu, što u konačnici dovodi do dopune vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi padaju na teret vještaka a i do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa.\n2. očitovanja i dopune vještačenja - minimalno 150 bodova ili po satu uz obrazloženje utroška\nPredloženim se ne navodi da bi se za očitovanja imalo pravo na naknadu. U praksi se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. Da ne govorimo kada se nađete u „obijesnom parničenju“ pa točno vidite da odvjetnici prigovaraju samo kako bi povećali broj podnesaka koji nerijetko budu vrijednosti od par tisuća eura.\n3. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodova\nRočišta često znaju biti 9, 12 ili čak 18 mjeseci od izrade vještva što zahtjeva ponovni pregled cjelokupne dokumentacije koji kod složenih predmeta nakon dugo vremena i 60 vještava izrađenih u međuvremenu, zna potrajati i cijeli dan. \n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodova\nVrlo često se pored izdanog pisanog mišljenja zahtjeva pristup ročištu i ponovno davanje mišljenja na pitanja već obrađena u vještvu ili odgovore na nova pitanja. Veliki broj sudaca smatra da ovo nije potrebno dodatno „nagraditi“ jer da je to već sadržano u onoj inicijalnoj crkavici koju su dali. \n 5. priprema i pristup ročištu za koeg vještak nije bio obaviješten da se neće održati\n6. propisivanje roka za isplatu vještaku\nZakon uredno propisuje rok od 30 dana, ali svjedoci smo svi da se to ne poštuje. \nMnogi suci čekaju da se razjasne svi prigovori odvjetnika prije nego se odluče na isplatu vještaku, što mi je s jedne strane razumljivo. Ali isto tako imate mnoge suce koji donesu presudu, ili spis ode na 2. stupanj ili ode u arhivu a da vještak nije plaćen. \nNemoguće je raditi u uvjetima kada čekate isplatu po 6-9-12 ili više mjeseci za svoj rad."]
[1338,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Pojedina vještačenja zahtijevaju višemjesečni rad (ponekad i duže od godinu dana) te se predlaže da vještak ima pravo na dio naknade i prije obavljene usluge prilikom rada na vještačenjima koja zahtijevaju značajno vrijeme za izradu vještačenja.\n\nNedostatak kompenzacije za administrativne troškove: nagrada neadekvatno pokriva rastuće administrativne troškove, troškove edukacije i nabavke opreme, što je u EU uobičajeno dio kalkulacije tarifa\n\nNisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka, te se daje prijedlog:\n\n• priprema vještaka za dolazak na ročište po satu (najmanje 1 sat)\n• dodatak za žurnost u postupanju (rok za izradu 16-29 dana) – uvećanje za 50%\n• dodatak za izuzetnu žurnost u postupanju (rok za izradu do 15 dana) – uvećanje za 100%\n• pisano očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku 50 bodova"]
[1339,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati čl. 15.9. – nigdje nije propisano što je to zahtjev niti postupanje pravosudnog tijela u odnosu na  zaprimljeno. Navedeno je nužno propisati a posebno s obzirom na Zakon o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Pravosudno tijelo je o primljenom zahtjevu za isplatu nagrade vještaku dužno donijeti odgovarajuće rješenje u roku od 8 dana po primitku istog\n- U slučaju da je u parničnim predmetima iznos zatražene nagrade vještaka u visini do prethodno uplaćenog predujma za vještačenje, pravosudno tijelo će po donošenjem rješenja po primitku zahtjeva vještaka naložiti isplatu nagrade u roku od 8 dana\n- U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja.\n- Nedostaje kompletna procedura zahtjeva za naknadu vještaka usklađena sa Zakonom o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Nije objašnjeno a potrebno je: da li vještak na predmetni spis e-komunikacijom šalje zahtjev za naknadu, odnosno specifikaciju naknade, a račun računovodstvu Suda. Procedura kojom sudac izdaje rješenje o isplate, kao i procedura kojom računovodstvo temeljem tog rješenje obavlja isplatu, te rokovi isplate po računovodstvu. Potrebno propisati način postupanja. Posebno dati postupanja u vezi eRačuna i fiskalizacije gdje je primjenjivo ili propisati da se vještačenja isključuju iz te regulativa.\n- Vještaci se u praksi susreću sa smanjenom likvidnošću iz razloga što pojedina rješenja o isplati ili plaćanja čekaju po više mjeseci, i to: radi vremena potrebnog da sudac iza rješenje o isplati i radi vremena, odnosno obrade računovodstva izdanih rješenja o isplate. Blaži primjer iz prakse, ali učestao - nalaz je predan 15.05.25., sudac je rješenje napiše 15.06.25, a računovodstvo obavi isplatu 15.07.25. \n- Često se rješenje napiše i donese značajno nakon izrade vještačenja pa je potrebno propisati da pravosudno tijelo u roku od 8 dana mora donijeti rješenje."]
[1340,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati čl. 15.8.\n- čl. 15.8.- usklađenje vrijednosti boda\n- Vrijednost boda se automatski usklađuje za postotak rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike i stupa na snagu od mjeseca kad se primjenjuje za iste. Obrazloženje- kako bi se izbjegla u budućnosti mogućnost da ponovno vještacima se ne uskladi vrijednost boda u dugogodišnjem razdoblju, potrebno je imati automatizam povećanja vrijednosti boda.\n- Kako bi se izbjegla mogućnost da se u budućnosti ponovno vještacima ne usklađuje bod potrebno je imati automatizam pa se predlaže da se vrijednost boda povećava za postotak rasta minimalne plaće i stupa na snagu od mjeseca usklađenja iste."]
[1341,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz čl. 15.7.\n- Dodati- obračunate po satima pa se predlaže da članak glasi: Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke (kako je i do sad bilo)."]
[1342,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.5.\n- Dodati: Za pripreme za usmeno izlaganje izvještaja i mišljenja ili procjene pripada sudskom vještaku ili sudskom procjenitelju najmanje 2 sata. Naime, često se ročište održava i više godina nakon što je vještačenje obavljeno a kod pojedinih predmeta nije izuzetak da vještak treba uložiti u pripremu značajno vrijeme."]
[1343,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz stavak 4. Dati bolje obrazloženje na što se odnosi npr. analiza nije detaljno obrazloženo što bi to točno bilo, dodati da se to odnosi i na: analiza dokumentacije, analiza računa, financijskih izvještaja i sl. koja se može obračunati u satima uz stavak 3. točka 1. gdje je navedeno Izrada nalaza i mišljenja, kako bi se dobio strukturiran izračun vrijednosti."]
[1344,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.4.\n- Promjena članka na način da isti glasi: Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza uključivo i pregled i analiza dokumentacije, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, pisanje očitovanja i davanja dopuna vještačenja na nove zadatke te dr.) nagrada se uz obračun iz stavka 3. utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova.\nObrazloženje: radi izbjegavanja mogućih tumačenja da se riječ analiza odnosi npr. na kemijsku analizu potrebno je dodati da je riječ i o pregledu te analizi dokumentacije."]
[1345,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.3.\n- Predlaže se promjena na način da glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000  bodova (jer se prema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje usmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova- brisati!- Pojasniti kakvo je to interdisciplinarno vještačenje za tu predloženu vrijednost od 60,00 EUR\nDodati: \n3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova na više"]
[1346,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","koji su samo inicijalno bili plaćeni na teret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH.\n- Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na vještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret državnog proračuna.\n- Predviđen iznos od 4.000 bodova po predloženoj cijeni koja je neprihvatljiva od 0,40 EUR daje ukupan iznos od 1.600,00 EUR a navedeno nije dovoljno za izradu bilo koje procjene. Predloženi način bi doveo do sniženja trenutno primjenjivih cijena za izradu procjena.\n- Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od tržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje i zadržavanje najboljih eksperata u sustavu.\nDugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka.\n- Nepostojanje revizije visine naknada: Nije predviđen mehanizam redovite revizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima (inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno obezvređivanje."]
[1347,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene satnice od 14,00 EUR.\n- U Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR a vještaka 51,00 EUR odnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je predloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada tumača?\n- Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU\n- Usporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s cijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR (odnosno bod bi trebao biti 1,42 EUR)\n- Usporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR.\n- U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženom s cijenom sata od 14,00 EUR kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- U Srbiji je sat rada vještaka 42,65 EUR a za RH se predlaže od 2026.g. 14,00 EUR odnosno niže od Srbije za 28,65 EUR.\n- Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava, u odnosu na 2025.g. za 0,50 EUR. Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 28 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanja obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- Sat usluge čišćenja je najmanje 20,00 EUR neto dok ministarstvo predlaže sat rada vještaka od cca 8,00 EUR neto odnosno za 12,00 EUR niže od usluge čišćenja. \n- Budući je minimalna cijena usluge čišćenja po satu 20,00 EUR neto, a  predloženo je da usluga rada vještaka bude cca 8,00 EUR neto pa bi usluga čišćenja bila gotovo 3 puta skuplja od usluge rada vještaka.\n- Prema cjeniku komunalnih usluga sat rada KV radnika iznosi 16,00 EUR pa je nejasno zašto bi cijena sata rada vještaka bila niža od cijene KV radnika.\n\n- Prema javnoobjavljenim izjavama ministra M. Pilepića Vlada RH je od 2020. do danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim službama (na teret proračuna), dok MPUiDT predlaže povećanje naknade za vještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna)."]
[1348,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\n- Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR\n- Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\nPrema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR.\nKako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR."]
[1349,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada."]
[1350,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo."]
[1351,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz 15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“."]
[1352,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Takva odredba  nije  prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova.\n- Ovaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako. Vještaci ekonomske struke od svih ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine knjigovodstvene dokumentacije. Od vještaka se traži prikupljanje dokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po bazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih radnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano."]
[1353,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR."]
[1354,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080  kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV)  iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR"]
[1355,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR"]
[1356,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR."]
[1357,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR"]
[1358,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe"]
[1359,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz čl.15.3.- vezano za vrijednost boda i sata\n- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja"]
[1360,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","uz čl. 15. :\n- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu (vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u drugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova"]
[1361,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Isto tako treba vrednovati bodovno dopunu vještačenja. Odvjetnici koriste tu sintagmu „dopuna vještačenja“ da bi kroz taj naziv provukli dodatne zadatke za vještaka, a u okviru postojeće cijena za izradu osnovnog nalaza i mišljenja. Na taj način odvjetnik sugerira sudu da je dopuna sastavni dio postojećeg nalaza pa se traži u stvari izrada novog nalaza, sada pod formom „dopune“. Dopuna vještačenja u praksi ne postoji. Svaka dopuna vještačenja je u stvari novo vještačenje i isto se treba tako tretirati i adekvatno bodovno tretirati i platiti."]
[1362,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U predmetnom članku potrebno je specificirati posebno slijedeće radnje koje su neophodno kod izrade vještačenja, a to su: Izrada skica na očevidu, fotografiranje, proučavanje sudskog spisa, ishođenje i proučavanje ostale tehničke dokumentacije, korespodencija sa punomoćnicima i tehničkim kontakt osobama, tehnički razgovor sa kontakt osobama, ishođenje Izvadka potrebnog za procjenu u graditeljskom vještačenju, pregled uporednih nekretnina dobivenih iz Izvadka, prethodna vještačka priprema kod izlaska na raspravu, očitovanja na podneske punomoćnika stranaka, savjetovanje nadležnog suda u postupku vještačenja, ostali nespecificirani troškovi koji se mogu pojaviti prilikom izrade nalaza i mišljenja"]
[1363,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Izuzetno je bitno propoisati stalno usklađenje vrijednosti boda. Može se dogoditi (prema dosadašnjem iskustvu) da se opet čeka idućih 28 godina da se bod uskladi sa opet nekim novim proračunom Ministarstva. Da bi se to izbjeglo potrebno je uvesti dinamički faktor kojim se bodovna vrijednost usklađuje sa vremenskim fluktuacijama određenih ekonomskih pokazatelja koji utiču na vrijednost boda"]
[1364,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Davanje besplatnih očitovanja na podneske odvjetnika jedan je od najzahtjevnijih poslova za vještake. s obzirom na protok vremena potrebno je ponovno proučiti dokumentaciju i napraviti odgovarajuću pripremu. za to sve navedeno nigdje nije predviđena nikakva naknada i očekuje se od vještaka da to besplatno provede dok odvjetnik taj podnesak uredno naplati. predlaže se ograničiti broj odgovora na podneske i to javiše po jedno očitovanje svakoj od stana u sporu. Sve ostalo bi se trebalo naplačivati prema tarifi koju bi trebalo definirati u ovom pravilniku. Potrebno je propisati odgovarajuću naknadu za davanje pisanih očitovanja na podneske stranaka u postupku, u iznosu od najmanje 300,00 EUR bez PDV-a."]
[1365,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se povećanje nagrade vještaku za 50% ako se isplaćuje iz državnog proračuna.\nObjašnjenje:\nOd 1998. godine postoji u postojećem Pravilniku odredba o umanjenju nagrade za 20% ako se isplaćuje iz državnog proračuna. U ovih proteklih 27 godina je načinjena nemjerljiva šteta vještacima oduzimanjem od njihovog troškovnika još dodatnih 20%. S obzirom na učinjenu štetu predlaže se uvećanje za 50%, ako se nagrada isplaćuje iz državnog proračuna, kako bi se i što prije barem donekle umanjila pričinjena financijska šteta"]
[1366,"SARA CURRI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložene niske naknade dugoročno će dovesti do odlaska iskusnih i kvalificiranih vještaka te do smanjenja kvalitete vještačenja, što će posljedično usporiti i poskupjeti sudske postupke te ugroziti pravičnost sudskih odluka. Vještak treba imati primjerenu naknadu za rad kako bi se postigla neovisnost vještaka."]
[1367,"SARA CURRI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uzimajući u obzir promjene od 1998. godine do danas, vrijednost boda trebala bi biti sljedeća: prema rastu minimalne plaće – 1,56 EUR; prema usporedbi prosječne neto plaće u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda i prosječne plaće u kolovozu 2025. – 1,24 EUR; prema kretanju osnovice za plaće državnih službenika i namještenika – 1,39 EUR. Prema prosjeku ovih kretanja, vrijednost boda trebala bi biti najmanje 1,20 EUR."]
[1368,"SARA CURRI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predloženim Pravilnikom nije predviđeno automatsko usklađivanje vrijednosti boda u budućnosti. Kako bi se izbjegla trenutna situacija, u kojoj vrijednost boda nije bila usklađena gotovo 28 godina, potrebno je propisati mehanizam usklađenja temeljen na određenim parametrima, poput rasta minimalne plaće, osnovice za državne službenike i namještenike ili sličnih pokazatelja"]
[1369,"KRISTINA KONTREC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Satnica vještaka nije se mijenjala od 1998. godine, a predložena vrijednost bruto satnice od 14 EUR je neprihvatljivo niska te izjednačava stručni rad s radom studenata. Prema smjernicama CEPEJ-a, nedostatna naknada može ugroziti neovisnost stručnjaka, te zahtijeva da rad vještaka bude razumno i adekvatno nagrađen kako bi se izbjegao rizik da stručnjak naruši svoju neovisnost. S obzirom da je u posljednjih pet godina broj vještaka smanjen za 35%, predložena satnica dodatno će smanjiti dostupnost kvalificiranih stručnjaka potrebnih za vještačenja u postupcima. \nNelogično je da se, ni nakon 27 godina, ne regulira visina satnice koja bi bila tržišno utemeljena i u skladu s CEPEJ-ovim standardima (primjerice, 51 EUR u Sloveniji), budući da većinu vještačenja plaćaju same stranke koje su spremne platiti poštenu i realnu cijenu za stručnu uslugu, ali su trenutno suočene s nedostatkom vještaka. Predlaže se da se za vještačenja koja se financiraju iz proračuna, a kojih je značajno manje, primjenjuje umanjenje naknade kako bi se spriječio daljnji odljev vještaka i osiguralo neometano funkcioniranje pravosudnog sustava."]
[1370,"SARA CURRI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nije objašnjeno, a potrebno je precizno propisati postupak podnošenja zahtjeva za naknadu: treba definirati šalje li vještak na predmetni spis e-komunikacijom zahtjev za naknadu, odnosno detaljnu specifikaciju, a račun računovodstvu Suda. Potrebno je utvrditi način izdavanja rješenja o isplati od strane suca, proceduru prema kojoj računovodstvo temeljem tog rješenja obavlja isplatu te rokove isplate. Posebnu pažnju treba posvetiti postupanjima u vezi eRačuna i fiskalizacije, gdje je to primjenjivo, ili jasno odrediti da se vještačenja izuzimaju iz tih pravila."]
[1371,"SARA CURRI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Potrebno je propisati odgovarajuću naknadu za davanje pisanih očitovanja na podneske stranaka u postupku, u iznosu od najmanje 100,00 EUR bez PDV-a."]
[1372,"SARA CURRI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predloženi Pravilnik navodi da vještak podnosi zahtjev za naknadu, no nije precizirano o kakvom se zahtjevu radi niti kako će pravosudna tijela postupati s njim. Od 1. siječnja 2026. godine na snazi je Fiskalizacija 2.0. i obveza vještaka u vezi izdavanja eRačuna, gdje je to primjenjivo, no Pravilnik ne navodi način provedbe te obveze. U parničnim postupcima strane uplaćuju predujam za vještačenje na račun suda, što nije trošak proračuna, a vještak sudu izdaje račun. Nije jasno kako će sudovi postupati s primljenim fiskaliziranim eRačunima u takvim situacijama."]
[1373,"LEDA RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. predlaže se dodati stavak 8. kojim bi se uredilo usklađenje vrijednosti boda. Predlaže se propisati da se vrijednost boda automatski usklađuje s postotkom rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike, pri čemu nova vrijednost stupa na snagu od mjeseca u kojem se usklađenje primjenjuje. Budući da se vrijednost rada vještaka nije mijenjala gotovo 30 godina, što je dovelo do znatnog smanjenja broja vještaka, nužno je uvesti automatizam kako bi se osigurala redovita i pravedna prilagodba naknade."]
[1374,"LEDA RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. stavku 5. potrebno je propisati da sudskom vještaku ili procjenitelju pripada naknada za pripremu za raspravu u trajanju od najmanje 2 sata. Ročišta se često održavaju znatno nakon izrade nalaza, pa je nužno omogućiti naknadu za vrijeme koje vještak mora utrošiti na ponovnu pripremu i pregled spisa."]
[1375,"LEDA RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U čl. 15. st. 3. predvidjeti naplatu pisanih očitovanja na zahtjev stranaka u postupku od 100 bodova na više. Naime, praksa je pokazala da se u sudskim postupcima od vještaka traže pisana očitovanja na okolnosti koje nisu obuhvaćene inicijalnim vještačenjem ili  nisu relevantna za rješenje spora, a često i sa svrhom stranaka za odugovlačenjem postupka. Predviđanjem naplate takvih pisanih očitovanja destimuliralo bi se stranke da zahtjevaju od vještaka očitovanja koja nisu neophodna za rješenje spora i doprinijelo efikasnosti rada sudova."]
[1376,"LIDIJA TUĐA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena bruto satnica od 14 EUR za vještake (u rangu učeničke ili sudentske satnice) nije primjerena: stručnjaci moraju dobivati pravednu naknadu kako bi očuvali neovisnost, prihvatili složene predmete i osigurali kvalitetna vještačenja. Većinu vještačenja plaćaju same stranke, dok se za ona vještačenja koja se financiraju iz proračuna može predvidjeti umanjenje naknade. Smjernice Vijeća Europe (CEPEJ) jasno naglašavaju da naknada vještaka mora biti razumna i adekvatna kako bi se izbjegao rizik da stručnjak naruši svoju neovisnost te da sustav vještačenja funkcionira predvidljivo i kvalitetno."]
[1377,"MARTA AČKAR","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Satnica vještaka od 14 EUR ne odražava stručnost, odgovornost ni rizik koji preuzimaju, posebno u složenim predmetima. Takve niske naknade već dovode do odbijanja zahtjevnih vještačenja i smanjenja broja vještaka, što usporava postupke te u nekim slučajevima dovodi i do nemogućnosti provođenja postupaka. Većina vještačenja plaća se izravno od stranaka, koje su spremne platiti poštenu i realnu cijenu za stručnu uslugu, a ne iz proračuna . Jedino održivo rješenje je uskladiti satnicu s tržišnim standardima (npr. 50-55 EUR, kao u Sloveniji), uz mogućnost umanjenja naknade za vještačenja koja se financiraju iz proračuna, kako bi se osigurala dostupnost, kvalitetna vještačenja i stabilnost pravosuđa."]
[1378,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Treba precizirati da naknada putnih troškova za vještačenje povjereno pravnoj osobi pripada toj pravnoj osobi."]
[1379,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Ovim člankom su iz normativnog okvira izostavljene pravne osobe koje trenutno zakonito obavljaju složenija vještačenja po nalogu sudova i državnih odvjetništava prema čl. 27. PSSV. Predlaže se zadržati postojeće rješenje iz sadašnjeg čl. 27. PSSV koje glasi: \"Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, zavodi, ustanove i državna tijela iz članka 4. ovog Pravilnika postoji poseban cjenik usluga, sud će nagradu za obavljeno vještačenje odrediti prema tom cjeniku.\""]
[1380,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Zadržavanje postojećeg rješenja (pravne osobe uključene) omogućuje nesmetano provođenje vještačenja u predmetima veće složenosti za koje pravne osobe raspolažu potrebnim stručnim kadrom, tehničkim kapacitetima i organizacijskim resursima te osigurava kontinuitet stručnjaka s iskustvom u složenim predmetima. Pri tome se ističe kako navedeno nema nikakvog utjecaja na državni proračun (nastavak primjene postojećih cjenika i prakse)."]
[1381,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Čl. 15. st. 3. predviđa vrijednost boda od 0,40 eur i maksimalan broj bodova 4.000, što daje maksimalni iznos od 1.600 EUR bruto. Navedeni predloženi iznos nije primjeren niti za jedno kompleksnije vještačenje (npr. kazneni postupci, postupci pred trgovačkim sudovima) ili procjenu vrijednosti (npr. procjene vrijednosti društava)."]
[1382,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U čl. 15. st. 3. t. 1. predlaže se korekcija: \"izradu pisanog i/ ili usmenog nalaza i mišljenja\" kako bi se isti uskladio sa čl. 260. st. 1. Zakona o parničnom postupku kojim je propisano da će sud odrediti hoće li vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje samo usmeno na raspravi ili će ih podnijeti i pismeno prije rasprave.  Naime, pojedine vrste vještačenja iznose se samo usmeno na raspravi, dok u čl. 15. st. 3. nije predviđena naknada za takvo vještačenje."]
[1383,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Čl. 15. st. 4. predviđeno je 35 bodova za sat rada vještaka tj. 14,00 eur bruto. Istovremeno s ovim prijedlogom pravilnika o stalnim sudskim vještacima, na e-savjetovanju je i prijedlog Pravilnika o stalnim sudskim tumačima za koje je predviđena satnica od cca. 40,00 EUR. Neprihvatljivo je da je predviđena satnica vještaka gotovo 3 puta niža od satnice tumača, pogotovo imajući u vidu da je u zemljama EU uobičajeno da satnica vještaka bude viša od satnice tumača. Na primjer, u Sloveniji je satnica vještaka 51 EUR, a satnica tumača 41 EUR. Dodatno treba reći da je vrijednost sata rada vještaka nepromijenjena od 1998.g. kada je vrijednosti boda vještaka utvrđena u iznosu od 2,00 kn, a vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn za vještake i tumače, dok se sadašnjim prijedlozima predviđa drastična razlika u cijeni sata rada vještaka u odnosu na sat rada tumača. Prema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR. Navedeno je neopravdano s obzirom na stručnost i odgovornost vještaka."]
[1384,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženoj cijeni sata od 14,00 EUR bruto, kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka."]
[1385,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U čl. 15. st. 3. predvidjeti naplatu pisanih očitovanja na zahtjev stranaka u postupku od 100 bodova na više. Naime, praksa je pokazala da se u sudskim postupcima od vještaka traže pisana očitovanja na okolnosti koje nisu obuhvaćene inicijalnim vještačenjem ili  nisu relevantna za rješenje spora, a često i sa svrhom stranaka za odugovlačenjem postupka. Predviđanjem naplate takvih pisanih očitovanja destimuliralo bi se stranke da zahtjevaju od vještaka očitovanja koja nisu neophodna za rješenje spora i doprinijelo efikasnosti rada sudova."]
[1386,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. stavku 5. potrebno je propisati da sudskom vještaku ili procjenitelju pripada naknada za pripremu za raspravu u trajanju od najmanje 2 sata. Ročišta se često održavaju znatno nakon izrade nalaza, pa je nužno omogućiti naknadu za vrijeme koje vještak mora utrošiti na ponovnu pripremu i pregled spisa."]
[1387,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. st. 7. predlaže se ostaviti važeći stavak pravilnika koji glasi: \"Ako je nagrada obračunata u satima, vještak je uz račun dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke.\""]
[1388,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. predlaže se dodati stavak 8. kojim bi se uredilo usklađenje vrijednosti boda. Predlaže se propisati da se vrijednost boda automatski usklađuje s postotkom rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike, pri čemu nova vrijednost stupa na snagu od mjeseca u kojem se usklađenje primjenjuje. Budući da se vrijednost rada vještaka nije mijenjala gotovo 30 godina, što je dovelo do znatnog smanjenja broja vještaka, nužno je uvesti automatizam kako bi se osigurala redovita i pravedna prilagodba naknade."]
[1389,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U čl. 15. nedostaje cjelovita procedura podnošenja zahtjeva za isplatu naknade sudskih vještaka, koja mora biti usklađena sa Zakonom o fiskalizaciji u prometu gotovinom te s primjenom sustava eRačuna i Fiskalizacije 2.0. Potrebno je precizno propisati način podnošenja zahtjeva i postupanje nadležnih tijela radi osiguranja zakonitosti i transparentnosti isplate naknada."]
[1390,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uzevši u obzir promjene od 1998. godine (od kada je nepromijenjena vrijednost boda za vještake od 2,00 kn te vrijednost sata rada od 70,00 kn bruto) do danas, vrijednost boda bi, prema rastu minimalne plaće, trebala iznositi najmanje 1,56 EUR, što je ujedno usporedivo s naknadama propisanim za sudske vještake u Sloveniji. Određivanjem neprimjereno niske vrijednosti rada vještaka od 14,00 EUR bruto dodatno će se ugroziti položaj struke, potaknuti daljnje smanjenje broja vještaka i otežati dostupnost stručnih kadrova sudovima, čime se izravno narušava učinkovitost i kvaliteta sudskih, istražnih i dr. postupaka."]
[1391,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U odnosu na članak 15. stavak 5. predlaže se da stalni sudski vještak za prisustvovanje raspravi ima pravo na naknadu od 250 bodova. U praksi stranke često nepotrebno inzistiraju na višestrukom dolasku vještaka, što produžuje postupak i povećava ukupne troškove sudskog procesa (troškove suda, odvjetničkih troškova itd.). Predložena naknada destimulirala bi takvo odugovlačenje, racionalizirala troškove postupka i osigurala pravednu naknadu za dodatni rad vještaka."]
[1392,"LIDIJA TUĐA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predloženi Pravilnik ne navodi o kakvom se zahtjevu za naknadu radi niti propisuje postupanje pravosudnih tijela po takvom zahtjevu. Od 1. siječnja 2026. uvodi se sustav Fiskalizacije 2.0 te obveza izdavanja eRačuna (gdje je primjenjivo), no nigdje nije definirano kako će se taj postupak provoditi. U parničnim postupcima stranke uplaćuju predujam za vještačenje na račun suda, što nije trošak proračuna, a vještak potom sudu ispostavlja račun. Međutim, nije jasno na koji će način sudovi postupati s fiskaliziranim eRačunima nakon 1. siječnja 2026."]
[1393,"SARA CURRI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vrijednost boda od 0,40 EUR rezultira bruto satnicom za rad vještaka od 14,00 EUR, što je usporedivo sa satnicom učenika ili studenta. Takva niska vrijednost boda neizbježno će dovesti do daljnjeg smanjenja broja vještaka te produljenja trajanja sudskih postupaka.\nStoga se predlaže, ako nije moguće ništa drugo, da se satnica rada vještaka uskladi sa tržišnim cijenama koje stručnjaci mogu ostvariti (npr. u Sloveniji 51,00 EUR), uz mogućnost umanjenja naknade za vještačenja koja se financiraju iz proračuna. Naime, većina vještačenja se ne plaća iz proračuna, te su stranke spremne platiti pravednu i realnu cijenu za stručnu uslugu.\nNejasno je zašto bi stranke i sudovi trebali biti suočeni s nedostatkom vještaka, dok bi vještaci istovremeno dobivali neprikladno nisku naknadu. Posebno je važno istaknuti složene predmete na Trgovačkim sudovima, poput procjene vrijednosti društava, gdje predložena maksimalna vrijednost boda i satnica više neće omogućavati provođenje vještačenja. Predložena naknada u takvim slučajevima ne bi pokrivala ni troškove izrade vještačenja ni odgovornost koju vještaci snose."]
[1394,"JASMINKA PJEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Cijena sata učenika i studenata za 2026. se povećava u odnosu na 2025. za 0,50 EUR, dok Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon gotovo 28 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka."]
[1395,"JASMINKA PJEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Dugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka.\nNepostojanje revizije visine naknada: Nije predviđen mehanizam redovite revizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima (inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno obezvređivanje."]
[1396,"LEDA RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Suci paušalno određuju visinu predujma koja vrlo često nije dostatna ni za inicijalni nalaz i mišljenje, a pogotovo za naknadne radnje. Pravilnikom je potrebno obuhvatiti i druge radnje koje se stavljaju pred vještaka, primjerice:\n1. ukinuti maksimum od 4.000 bodova \nZnačajan je broj vještačenja primjerice na Trgovačkom sudu koji vrlo lako premašuje taj dodijeljeni iznos i još se „štedi“ na troškovima odlaska i rada na terenu, što u konačnici dovodi do dopune vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi padaju na teret vještaka a i do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa.\n2. očitovanja i dopune vještačenja - minimalno 150 bodova ili po satu uz obrazloženje utroška\nPredloženim se ne navodi da bi se za očitovanja imalo pravo na naknadu. U praksi se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. Da ne govorimo kada se nađete u „obijesnom parničenju“ pa točno vidite da odvjetnici prigovaraju samo kako bi povećali broj podnesaka koji nerijetko budu vrijednosti od par tisuća eura.\n3. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodova\nRočišta često znaju biti 9, 12 ili čak 18 mjeseci od izrade vještva što zahtjeva ponovni pregled cjelokupne dokumentacije koji kod složenih predmeta nakon dugo vremena i 60 vještava izrađenih u međuvremenu, zna potrajati i cijeli dan. \n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodova\nVrlo često se pored izdanog pisanog mišljenja zahtjeva pristup ročištu i ponovno davanje mišljenja na pitanja već obrađena u vještvu ili odgovore na nova pitanja. Veliki broj sudaca smatra da ovo nije potrebno dodatno „nagraditi“ jer da je to već sadržano u onoj inicijalnoj crkavici koju su dali. \n 5. priprema i pristup ročištu za koeg vještak nije bio obaviješten da se neće održati\n6. propisivanje roka za isplatu vještaku\nZakon uredno propisuje rok od 30 dana, ali svjedoci smo svi da se to ne poštuje. \nMnogi suci čekaju da se razjasne svi prigovori odvjetnika prije nego se odluče na isplatu vještaku, što mi je s jedne strane razumljivo. Ali isto tako imate mnoge suce koji donesu presudu, ili spis ode na 2. stupanj ili ode u arhivu a da vještak nije plaćen. \nNemoguće je raditi u uvjetima kada čekate isplatu po 6-9-12 ili više mjeseci za svoj rad"]
[1397,"JASMINKA PJEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja\nVrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe"]
[1398,"JASMINKA PJEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prema javnoobjavljenim izjavama ministra M. Pilepića Vlada RH je od 2020. do danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim službama (na teret proračuna), dok MPUiDT predlaže povećanje naknade za vještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna).\n\nPrema javno objavljenoj studiji Euroexpert iz prošle godine, satnica sudskih vještaka značajno varira\nmeđu državama Europe. Primjeri satnica su sljedeći:\nBelgija: do 150 EUR/h, Češka: 42 EUR/h, Francuska: 81 EUR/h, Njemačka: do 180 EUR/h,\nNizozemska: 142 EUR/h, Portugal: 102 EUR/h, Srbija: 90 EUR/h, Slovenija: 51 EUR/h\n\nUvid u ove činjenice jasno pokazuje da je predložena satnica za vještake u Republici Hrvatskoj od 14 EUR/h uvredljiva, neprimjerena i diskriminirajuća, bilo u odnosu na razvijene zemlje zapadne Europe, u odnosu na Republici Hrvatskoj susjedne zemlje, ili u odnosu na plaće u samoj Republici Hrvatskoj."]
[1399,"LEDA RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. predlaže se dodati odredbu o usklađenju vrijednosti boda na način da se isti svake godine usklađuje za postotak rasta prosječne plaće u Republici Hrvatskoj, pri čemu suklađenje stupa na snagu prvog dana mjeseca koji slijedi mjesec u kojemu je Drežavni zavod za statistiku objavio podatke o godišnjem porastu prosječne plaće u Republici Hrvatskoj u odnosu na prethodnu godinu.\nOvo kako bi se izbjegla realna mogućnost da se u budućnosti kroz jako dugo razdoblje ponovno vještacima ne usklađuje vrednovanje rada."]
[1400,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U prijedlogu nije navedena bilo kakva naknada se za očitovanja vještakinja. U praksi se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje bez prava na naplatu, na svoju štetu. To je posebno očito u situacijama „obijesnog parničenja“ kada odvjetnici prigovaraju samo kako bi povećali broj podnesaka a bez pravih, osnovanih prigovora na provedeno vještačenje."]
[1401,"LEDA RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prema javnoobjavljenim izjavama ministra M. Pilepića Vlada RH je od 2020. do danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim službama (na teret proračuna), dok MPUiDT predlaže povećanje naknade za vještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna).\n\nPrema javno objavljenoj studiji Euroexpert iz prošle godine, satnica sudskih vještaka značajno varira\nmeđu državama Europe. Primjeri satnica su sljedeći:\nBelgija: do 150 EUR/h, Češka: 42 EUR/h, Francuska: 81 EUR/h, Njemačka: do 180 EUR/h,\nNizozemska: 142 EUR/h, Portugal: 102 EUR/h, Srbija: 90 EUR/h, Slovenija: 51 EUR/h\n\nUvid u ove činjenice jasno pokazuje da je predložena satnica za vještake u Republici Hrvatskoj od 14 EUR/h uvredljiva, neprimjerena i diskriminirajuća, bilo u odnosu na razvijene zemlje zapadne Europe, u odnosu na Republici Hrvatskoj susjedne zemlje, ili u odnosu na plaće u samoj Republici Hrvatskoj."]
[1402,"LEDA RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u kolovozu 2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti najmanje 1,20 EUR"]
[1403,"MARTA AČKAR","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz čl.15.7. dodati-  obračunate po satima, odnosno  predlaže se da članak glasi:    Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke."]
[1404,"MARTA AČKAR","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka. Vještak treba imati primjerenu naknadu za rad kako bi se postigla neovisnost vještaka."]
[1405,"MARTA AČKAR","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nije objašnjeno a potrebno je: da li vještak na predmetni spis e-komunikacijom šalje zahtjev za naknadu, odnosno specifikaciju naknade, a račun računovodstvu Suda. Potrebno je imati točnu proceduru kojom sudac izdaje rješenje o isplati, kao i proceduru kojom računovodstvo temeljem tog rješenje obavlja isplatu, te utvrditi rokove isplate. Posebno je važno propisati postupanja u vezi eRačuna i fiskalizacije gdje je primjenjivo ili propisati da se vještačenja isključuju iz te regulative."]
[1406,"LIDIJA TUĐA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Propisati odgovarajuću naknadu za davanje pisanih očitovanja na podneske strana u postupku, od najmanje 100,00 EUR bez PDV-a."]
[1407,"LIDIJA TUĐA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) određena je i vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUR. Prema predloženom sat rada vještaka bi se u 2026.g. u odnosu na 1998.g. povećao za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR. Kako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR."]
[1408,"LIDIJA TUĐA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u kolovozu 2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti najmanje 1,20 EUR"]
[1409,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati - Propisivanje roka za isplatu naknade za rad i naknade troškova vještaku\n\nPravosudno tijelo je u roku od 8 dana od dana primitka zahtjeva za isplatu naknade za rad i naknade troškova vještaka dužno donijeti odgovarajuće rješenje."]
[1410,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. predlaže se dodati odredbu o usklađenju vrijednosti boda na način da se isti svake godine usklađuje za postotak rasta prosječne plaće u Republici Hrvatskoj, pri čemu suklađenje stupa na snagu prvog dana mjeseca koji slijedi mjesec u kojemu je Drežavni zavod za statistiku objavio podatke o godišnjem porastu prosječne plaće u Republici Hrvatskoj u odnosu na prethodnu godinu.\nOvo kako bi se izbjegla realna mogućnost da se u budućnosti kroz jako dugo razdoblje ponovno vještacima ne usklađuje vrednovanje rada."]
[1411,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prema javno objavljenoj studiji Euroexpert iz prošle godine, satnica sudskih vještaka značajno varira\nmeđu državama članicama EU. Primjeri satnica su sljedeći:\n\nBelgija: do 150 EUR/h, Češka: 42 EUR/h, Francuska: 81 EUR/h, Njemačka: do 180 EUR/h,\nNizozemska: 142 EUR/h, Portugal: 102 EUR/h, Srbija: 90 EUR/h, Slovenija: 51 EUR/h\n\nAnaliza ovih parametara jasno pokazuje da je predložena satnica za vještake u Republici Hrvatskoj od 14 EUR/h uvredljiva, neprimjerena i diskriminirajuća, ne samo u odnosu na razvijene zemlje zapadne Europe, nego i u odnosu na Republici Hrvatskoj susjedne zemlje."]
[1412,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže dodati čl. 15. st. 9. - U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja.\nNaime, pojedina vještačenja zahtijevaju višemjesečni rad (ponekad i duže od godinu dana) te se predlaže da vještak ima pravo na dio naknade i prije obavljene usluge prilikom rada na vještačenjima koja zahtijevaju značajno vrijeme za izradu vještačenja."]
[1413,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena vrijednost sata rada od 14,00 EUR bruto (bez PDV-a) za osobe koje su visokoškolski obrazovane, koje imaju najmanje 8 godina radnog staža prije imenovanja za vještaka, ne odražava znanje, obrazovanje, odgovornost i iskustvo vještaka. Radi se o pokušaju potpunog obezvrjeđivanja rada vještaka."]
[1414,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano za vrijednost boda i bodovne kategorije, st. 3. do 6.\n\nUvodno se ističe kako je čl. 15. manjkavo napisan.\n\nU st. 3. je određena vrijednost od 0,40 EUR, za izradu pisanog nalaza i mišljenja, te za interdisciplinarno vještačenja. Istovremeno, u st. 4., 5. i 6., tj. za naknadu za sat rada, za prisustvovanje na raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta određeni su isključio bodovi, ne i vrijednost boda.\n\nIz odredbi čl. 15. ne proizlazi kako se vrijednost boda iz st. 3. odnosi i na vrijednost bodova iz ostalih stavaka čl. 15.\n\nNadalje, propisne bodovne kategorije ne uzimaju u obzir sve radnje koje je nužno obaviti za provođenje kvalitetnog vještačenja. Također, bodovne kategorije ne uzimaju u obzir složenost predmeta vještačenja, a složenost podrazumijeva i veće kvalifikacije vještaka kojem će se naložiti vještačenje, prema tome i veće naknade za rad.\n\nU skladu s navedenim, čl. 15. se treba doraditi, a predlaže se:\n\n• odrediti vrijednost boda koja će se primjenjivati na sve bodovne kategorije, predlaže se vrijednost boda od 1,00 eura bruto bez poreza na dodanu vrijednost,\n\n• definirati bodovne kategorije za sve uobičajene radnje pri obavljanju povjerenog vještačenja:\n\n* pregled i proučavanje spisa, prikupljanje i proučavanje dodatne dokumentacije,\n naknada prema broju stranica spisa korištenih u postupku vještačenja, te prema broju stranica prikupljene dodatne dokumentacije,\n za opseg do uključivo 50 stranica i za svakih dodatnih 50 stranica 20 bodova,\n\n* za posebne radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena te dr.).\n\nObrazložiti na što se odnosi npr. analiza, iz navedenoga nije jasno, primjerice dodati da se to odnosi i na: analiza računa, financijskih izvještaja, poslovanja i sl. i/ili dodati izrada analiza iz područja ekonomije. Isto vrijedi i za procjene koje se dva puta navode, kao procjena i kao izrada procjena.\n\n* naknada za posebne radnje se utvrđuje po satu, čija vrijednost, a ovisno o složenosti predmeta vještačenja iznosi:\n• 40 bodova za osnovnu kategoriju predmeta,\n• 60 bodova za složene predmete,\n• 80 bodova za izuzetno složene predmete,\n\n* za izradu pisanog nalaza i mišljenja, a nakon provođena posebnih radnji,\n naknada se utvrđuje ovisno o složenosti predmeta vještačenja te iznosi:\n• 250 bodova za osnovnu kategoriju predmeta,\n• 500 bodova za složene predmete,\n• 750 bodova za izuzetno složene predmete,\n\n* za izradu pisanog dopunskog nalaza i mišljenja, a nakon provođena posebnih radnji,\n naknada se utvrđuje ovisno o složenosti predmeta vještačenja te iznosi:\n• 50 bodova za osnovnu kategoriju predmeta,\n• 100 bodova za složene predmete,\n• 150 bodova za izuzetno složene predmete,\n\n* za prezentaciju nalaza i mišljenja,\n za pripremu usmenog izlaganja ovisno o složenosti predmeta vještačenja te iznosi:\n• 40 do 80 bodova za osnovnu kategoriju predmeta,\n• 80 do 160 bodova za složene predmete,\n• 160 do 320 bodova za izuzetno složene predmete,\n* za prisustvovanje na raspravi stalni sudski vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova po svakom započetom sljedećem satu."]
[1415,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Usporedivost nakade za rad stalnih sudskih vještaka i sudskih tumača\n\nZakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Prefiks ispred oznake područja je za vještake i tumače isti pa se te dvije kategorije promatraju zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\n\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn, dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR, a za tumače 40,00 EUR.\n\nNije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR, a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUR.\n\nŠto se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR, a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada."]
[1416,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Cijena sata učenika i studenata za 2026. se povećava u odnosu na 2025. za 0,50 EUR, dok Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon gotovo 28 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka."]
[1417,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Zbog izrazito niske vrijednosti sata rada već se osjeća manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća zanemarivanja i podcjenjivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim parničnim, kaznenim i upravnim postupcima. Takvo postupanje ima direktan utjecaj na učinkovito funkcioniranje nezavisnog i nepristranog suda. Ovakve odredbe u vrednovanju rada vještaka duboko su protuustavne i protivne pravu EU."]
[1418,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Kako bi se zadržao isti omjer rasta sudskim tumačima i sudskim vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 eur."]
[1419,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR a vještaka 51,00 EUR odnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je predloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada tumača?"]
[1420,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Potrebno je propisati rok u kome su pravosudna tijela dužna donijeti odgovarajuća rješenja za isplatu te isplatiti nagradu za rad vještaka i naknadu nastalih troškova."]
[1421,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Zbog izrazito niske vrijednosti sata rada već se osjeća manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća zanemarivanja i podcjenjivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim parničnim, kaznenim i upravnim postupcima. Takvo postupanje ima direktan utjecaj na učinkovito funkcioniranje nezavisnog i nepristranog suda. Ovakve odredbe u vrednovanju rada vještaka duboko su protuustavne i protivne pravu EU."]
[1422,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano za vrijednost boda i bodovne kategorije, st. 3. do 6.\n\nUvodno se ističe kako je čl. 15. manjkavo napisan.\n\nU st. 3. je određena vrijednost od 0,40 EUR, za izradu pisanog nalaza i mišljenja, te za interdisciplinarno vještačenja. Istovremeno, u st. 4., 5. i 6., tj. za naknadu za sat rada, za prisustvovanje na raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta određeni su isključio bodovi, ne i vrijednost boda.\n\nIz odredbi čl. 15. ne proizlazi kako se vrijednost boda iz st. 3. odnosi i na vrijednost bodova iz ostalih stavaka čl. 15.\n\nNadalje, propisne bodovne kategorije ne uzimaju u obzir sve radnje koje je nužno obaviti za provođenje kvalitetnog vještačenja. Također, bodovne kategorije ne uzimaju u obzir složenost predmeta vještačenja, a složenost podrazumijeva i veće kvalifikacije vještaka kojem će se naložiti vještačenje, prema tome i veće naknade za rad.\n\nU skladu s navedenim, čl. 15. se treba doraditi, a predlaže se:\n\n• odrediti vrijednost boda koja će se primjenjivati na sve bodovne kategorije, predlaže se vrijednost boda od 1,00 eura bruto bez poreza na dodanu vrijednost,\n\n• definirati bodovne kategorije za sve uobičajene radnje pri obavljanju povjerenog vještačenja:\n\n* pregled i proučavanje spisa, prikupljanje i proučavanje dodatne dokumentacije,\n naknada prema broju stranica spisa korištenih u postupku vještačenja, te prema broju stranica prikupljene dodatne dokumentacije,\n za opseg do uključivo 50 stranica i za svakih dodatnih 50 stranica 20 bodova,\n\n* za posebne radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena te dr.).\n\nObrazložiti na što se odnosi npr. analiza, iz navedenoga nije jasno, primjerice dodati da se to odnosi i na: analiza računa, financijskih izvještaja, poslovanja i sl. i/ili dodati izrada analiza iz područja ekonomije. Isto vrijedi i za procjene koje se dva puta navode, kao procjena i kao izrada procjena.\n\n* naknada za posebne radnje se utvrđuje po satu, čija vrijednost, a ovisno o složenosti predmeta vještačenja iznosi:\n• 40 bodova za osnovnu kategoriju predmeta,\n• 60 bodova za složene predmete,\n• 80 bodova za izuzetno složene predmete,\n\n* za izradu pisanog nalaza i mišljenja, a nakon provođena posebnih radnji,\n naknada se utvrđuje ovisno o složenosti predmeta vještačenja te iznosi:\n• 250 bodova za osnovnu kategoriju predmeta,\n• 500 bodova za složene predmete,\n• 750 bodova za izuzetno složene predmete,\n\n* za izradu pisanog dopunskog nalaza i mišljenja, a nakon provođena posebnih radnji,\n naknada se utvrđuje ovisno o složenosti predmeta vještačenja te iznosi:\n• 50 bodova za osnovnu kategoriju predmeta,\n• 100 bodova za složene predmete,\n• 150 bodova za izuzetno složene predmete,\n\n* za prezentaciju nalaza i mišljenja,\n za pripremu usmenog izlaganja ovisno o složenosti predmeta vještačenja te iznosi:\n• 40 do 80 bodova za osnovnu kategoriju predmeta,\n• 80 do 160 bodova za složene predmete,\n• 160 do 320 bodova za izuzetno složene predmete,\n* za prisustvovanje na raspravi stalni sudski vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova po svakom započetom sljedećem satu."]
[1423,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Sudski vještaci su visokoobrazovane osobe, trebaju završiti fakultet, za neke struke specijalizaciju/subspecijalizaciju u višegodišnjem trajanju, a nekada i položen specijalistički/subspecijalistički ispit.\nBruto vrijedost sata rada specijaliste/subspecijaliste u državnim bolnicama je danas oko 40,00 EUR-a po satu rada, što znači da bi vrijednost sata rada sudskog vještaka trebala biti iznad toga (najmanje 30 %.)\nAko je nagrada za rad vještaka preniska podcjenjuje se vrijednost njihovog rada što smanjuje interes za vještačenja općenito (velik broj vještaka raznih struka nije obnavljalo / produljivalo licence, u nekim se strukama već osjeća nedostatak).\n\nNeki od prijedloga za izmjenu i dopunu vrednovanja rada vještaka:\n1. Vrijednost boda mora biti minimalno 1,50 EUR bruto bez PDV-a.\n2. Naknada za pisano očitovanje ili dopunu vještačenja minimalno 200 bodova.\n3. Pristup na ročište u mjestu boravišta/prebivališta minimalno 200 bodova, izvan mjesta boravišta/prebivališta minimalno 400 bodova\n4. Priprema za pristup na ročište minimalno 150 bodova\n5. Davanje mišljena na ročištu minimalno 150 bodova"]
[1424,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prema javno objavljenoj studiji Euroexpert iz prošle godine, satnica sudskih vještaka značajno varira\nmeđu državama članicama EU. Primjeri satnica su sljedeći:\n\nBelgija: do 150 EUR/h, Češka: 42 EUR/h, Francuska: 81 EUR/h, Njemačka: do 180 EUR/h,\nNizozemska: 142 EUR/h, Portugal: 102 EUR/h, Srbija: 90 EUR/h, Slovenija: 51 EUR/h\n\nAnaliza ovih parametara jasno pokazuje da je predložena satnica za vještake u Republici Hrvatskoj od 14 EUR/h uvredljiva, neprimjerena i diskriminirajuća, ne samo u odnosu na razvijene zemlje zapadne Europe, nego i u odnosu na Republici Hrvatskoj susjedne zemlje."]
[1425,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Usporedivost nakade za rad stalnih sudskih vještaka i sudskih tumača\n\nZakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Prefiks ispred oznake područja je za vještake i tumače isti pa se te dvije kategorije promatraju zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\n\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn, dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR, a za tumače 40,00 EUR.\n\nNije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR, a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUR.\n\nŠto se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR, a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada."]
[1426,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene satnice od 14,00 EUR.\n\nUsporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR, odnosno vrijednost boda primjenom tog kriterija bi trebala biti najmanje 1,20 EUR.\n\nPredlagatelj se upućuje obaviti uvid u Slovenski Pravilnik o sudskim vještacima, procjeniteljima i tumačima: https://pisrs.si/pregledPredpisa?id=PRAV13490"]
[1427,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati - Propisivanje roka za isplatu naknade za rad i naknade troškova vještaku\n\nPravosudno tijelo je u roku od 8 dana od dana primitka zahtjeva za isplatu naknade za rad i naknade troškova vještaka dužno donijeti odgovarajuće rješenje.\n\nU slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja.\n\nNaime, pojedina vještačenja zahtijevaju višemjesečni rad (ponekad i duže od godinu dana), stoga se predlaže pravo na prethodnu isplatu dijela naknade."]
[1428,"ZRINKO RUČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prema javno objavljenoj studiji Euroexpert iz prošle godine, satnica sudskih vještaka značajno varira\nmeđu državama članicama EU. Primjeri satnica su sljedeći:\n\nBelgija: do 150 EUR/h, Češka: 42 EUR/h, Francuska: 81 EUR/h, Njemačka: do 180 EUR/h,\nNizozemska: 142 EUR/h, Portugal: 102 EUR/h, Srbija: 90 EUR/h, Slovenija: 51 EUR/h\n\nAnaliza ovih parametara jasno pokazuje da je predložena satnica za vještake u Republici Hrvatskoj od 14 EUR/h uvredljiva, neprimjerena i diskriminirajuća, ne samo u odnosu na razvijene zemlje zapadne Europe, nego i u odnosu na Republici Hrvatskoj susjedne zemlje."]
[1429,"VLADIMIR BOTICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Sramotno mala vrijednost boda od 0,40 eura bruto je ponižavajuća i obezvrijeđujuća, kao i raspon bodova od 150-4000. Vrijednost boda se nije mijenjala 25 godina, pa neka predlagatelji razmisle da se njima plaća nije mijenjala 25 godina kako bi reagirali."]
[1430,"JENI KRSTIČEVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Kriteriji za uvećanje naknade ne prepoznaju potrebu uvećanja za složene predmete i rizične predmete. Potrebno je uspostaviti incijalni sustav određivanja složenosti vještačenja te omogućiti vještacima prihvat ili odbijanje prijedloga složenosti (moguće i s protuprijedlogom određivanja složenosti predmeta). Dodatno, potrebno je deregulirati cijenu vještačenja koja se ne obavljaju na zahtjev suda."]
[1431,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Ovom vrijednošću boda od 0,40 EUR šalje se kriva poruka strankama i odvjetnicima. Šalje se poruka da ono što malo košta malo i vrijedi. Na taj način se vrijednsni sustav vještaka nasilno snižava u pogledu svih zainteresiranih stranaka. Samo stranka koja plati vještaka adekvatno, a sve stranke su svjesne da su vještaci stručnjaci u svom poslu, će moći cijeniti taj rad a cijena tog rada mora biti adekvatna"]
[1432,"SNJEŽANA HOPP","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Definiranje iznosa nagrade u Pravilniku na način da je to određeni iznos vrijednosti boda bez usklađenja sa rastom cijena odnosno rastom plaća dovodi do situacije da Pravilnik za nekoliko godina više neće biti primjenjiv. Predlažem da se u ovaj članak unese odredba  o usklađenju vrijednosti boda s rastom plaća. Također, sustav bodovanja je zastario koncept te ga je potrebno redefinirati."]
[1433,"VATROSLAV ZOVKO","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Sustav bodovanja je zastario koncept te ga je potrebno redefinirati. Podredno, ukoliko se ostane na bodovnom sustavu predlažem bodove vezati uz neku referentnu vrijednost kako ne bi dolazilo do situacije da se cijena sata rada ne mijenja 25 godina. Samim time je i cijena boda od 0,40 eur sramotno niska te bi trebala biti minimalno 1,43 eur (50 eura po satu + PDV). Ili, ukoliko bi se bod vezao uz neku referentnu vrijednost (čime bi se cijena sata rada kontinuirano usklađivala sa inflatornim pritiscima), prijedlog je da se cijena boda veže uz osnovicu plaće u državnim službama na način da bude u iznosu od 1 promila od osnovice plaće (što bi danas iznosilo 1,00487 eur) iako bi i na taj način cijena sata rada bila preniska (npr. cijena sata rada automehaničara iznosi 40 eura + PDV, a u autoservisima ide i iznad 150 EUR po satu). Drugim riječima, ovakvo vrednovanje rada vještaka je ponižavajuće."]
[1434,"VIŠNJA PERAJICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prema javno objavljenoj studiji Euroexpert iz prošle godine, satnica sudskih vještaka značajno varira\nmeđu državama članicama EU. Primjeri satnica su sljedeći:\n\nBelgija: do 150 EUR/h, Češka: 42 EUR/h, Francuska: 81 EUR/h, Njemačka: do 180 EUR/h,\nNizozemska: 142 EUR/h, Portugal: 102 EUR/h, Srbija: 90 EUR/h, Slovenija: 51 EUR/h\n\nAnaliza ovih parametara jasno pokazuje da je predložena satnica za vještake u Republici Hrvatskoj \nod 14 EUR/h neprimjerena i stavlja hrvatske vještake u diskriminatoran položaj u odnosu na njihove \nkolege u EU i susjednim zemljama."]
[1435,"JASMINA HUDOLETNJAK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Potrebno je osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH i inzistirati na odredbi o uplatu predujma za vještačenje kod složenih vještačenja odnoso sporova velike vrijednosti."]
[1436,"BOŽIDAR ŠEBEČIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena vrijednost boda od 0,40 EUR-a nije usklađena s realnim rastom troškova života, inflacijom, rastom minimalne i prosječne plaće u RH od 1998. godine kada je utvrđana vrijednost boda od 0,27 EUR-a. Tada je odnos vrijednosti boda za vještake u odnosu na odvjetnike bila 1:1 a danas je vrijednost boda za odvjetnike 2,00 EUR-a, što znači da je rad odvjetnika pet puta vredniji od rada sudskih vještaka.\nSudski vještaci su visokoobrazovane osobe,   medicinski vještaci  za stjecanje statusa vještaka trebaju završiti fakultet u trajanju 6 godina, specijalizaciju/subspecijalizaciju u trajanju 5 godina, položen specijalistički/subspecijalistički ispit. \nBruto vrijedost sata rada specijaliste/subspecijaliste u državnim bolnicama je danas oko 40,00 EUR-a po satu rada. \nKroz visinu naknade za rad vještaka podcjenjuje se vrijednost njihovog rada te zbog toga ne čudi podatak da veliki broj iskusnih vještaka nije tražio produljenje licence a interes mladih za vještačenje je izrazito slab a što je vidljivo po broju liječnika koji se javljaju  na tečaje za sudske vještake.\nVeć sada je vidljiv nedostatak medicinskih vještaka, za pojedine struke uopće nema medicinskih vještaka (npr. dijabetolog)\nAko se nastavi takav odnos prema medicinskim vještacima vidljivo kroz visinu naknade za vještake, doći će do pada kvalitete medicinskih vještačenja a i poremećaja u radu sudova zbog manjka medicinskih vještaka.\nMlađi specijalisti/subspecijalisti danas se rađe odlučuju za popodnevni rad jednom tjedno u privatnim zdravstvenim ustanovama što im je daleko isplativije od bavljenja vještačenjem što iziskuje  veći angažman i odlazak sa radnog mjesta na ročišta koja često ne budu plaćena.\n\nZbog svega navedenog smatram da:\n1. Vrijednost boda mora biti minimalno 1,50 EUR bruto bez PDV-a.\n2.  Naknada za pisano očitovanje ili dopunu vještačenja  minimalno 200 bodova.\n3. Pristup na ročište u mjestu boravišta/prebivališta minimalno 200 bodova, izvan mjesta boravišta/prebivališta minimalno 400 bodova\n4. Priprema za pristup na ročište minimalno 150 bodova\n5. Davanje mišljena na ročištu minimalno 150 bodova\n6. Propisivanje roka za isplatu naknade vještaku (velik broj dolazaka na ročišta se ne plati, od sudaca zahtjevati da stranke trošak pristupa na ročište uplate na račun suda prije održavanja ročišta)\n\nPotrebno je osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH."]
[1437,"DIANA LOBOREC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Iako razlikovnost proizlazi i iz nadležnosti ministara pravosuđa, uprave i digitalne transformacije, držimo da je potrebno jasnije naglasiti da se ovaj Pravilnik ne primjenjuje na tržišne odnose izvan pravosudnog sustava (nadležnost ministarstva nadležnog za gospodarstvo). Dakle, ukoliko se ograničavanje uopće uvodi, ono se može uvesti isključivo u dijelu onih vještačenja koji se rade u odnosu prema sudovima, dok u slučaju narudžbe vještačenja od strane privatnih naručitelja ista ne smije i ne može biti primjenjiva."]
[1438,"DIANA LOBOREC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Potrebno je pobliže definirati što su to posebne radnje i kada do njih dolazi, kao i način kako se postupa (čl. 15. st.4.): svaki vještak radi analizu te utvrđuje, što znači da te aktivnosti treba izdvajati iz ukupnog obračuna i obračunavati po satu?"]
[1439,"DIANA LOBOREC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Visina cijena boda kao i limitiranje broja bodova, je neprihvatljiva. Maksimalna naknada od 1.600 EUR je naknada koja može biti primjerena za male predmete, ali ne i ozbiljnije predmete za koje trebaju tjedni a ponekad i mjeseci rada. Da li to  znači da i vještak u predmetu kojeg radi za Uskok ili EPPO treba odrađivati za maksimalnu naknadu od 1.600 EUR? Navedeno je neprihvatljivo jer dovodi do toga da vještak, pogotovo ako radi kao pravna osoba radi s gubitkom u poslovanju. Stoga se takvi nalazi više neće niti  preuzimati, što će se onda odraziti i na cjelokupno pravosuđe."]
[1440,"DIANA LOBOREC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Umjesto termina \"nagrada\" bilo bi primjereno staviti termin \"naknada\" jer je riječ o plaćanju za izvršeni rad a ne o nagrađivanju."]
[1441,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Ako uzmemo najskuplje vještačenje od 1.600 EUR i njega podijelimo sa realnom satnicom stručnjaka od 50 EUR onda vidimo da nam za izradu nalaza treba 32 sata. Ako od tih 32 sata pola stavimo na proučavanje spisa, dokumentacije i ostalih bitnih aktivnosti ostaje nam 16 sati za izradu nalaza. Jedan nalaz vrijedan 1.600 EUR nije moguće napraviti za 16 sati odnosno za 2 radna dana. Treba znati da je ovih 1.600 EUR bruto iznos. Ako se odbije pola na poreze i doprinose onda imamo 800 EUR neto nagrade. Tržište vještaka će reagirati na način da će se kvaliteta izrade nalaza svesti na \"koliko para toliko muzike\" tj. da će opasti kvaliteta pa će vještaci \"zbrzati\" izradu nalaza samo da ne budu na financijskom gubitku. To znači da se neće provoditi potrebne vještačke aktivnosti do kraja nego u skraćenoj formi. Ako se uzme u obzir da se ovo odnosi na najskuplje vještačenje od 1.600 EUR. Što će se dogoditi ako sudac ili sutkinja ili odvjetnik odluče da je to prevelika cijena za vještaka pa i ovih maksimalnih 1.600 EUR ne žele dati. Znači da će se jeftinija vještačenja morati izraditi za jedan radni dan što nije realno i normalno. Na osnovu ove računice vidljivo je da određivanje i bodovanje ide u krivom smjeru. Jedini izlaz iz navedenog je da se boduju i druge aktivnosti (odgovaranja na podneske, analiza spisa, analiza ostel tehničke dokumentacije, razgovor sa tehničkim osobama, istraživanje i ostalo navedeno u prethodnim očitovanjima)"]
[1442,"ANA DŽAPO","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati - Propisivanje roka za isplatu naknade za rad i naknade troškova vještaku\n\nPravosudno tijelo je u roku od 8 dana od dana primitka zahtjeva za isplatu naknade za rad i naknade troškova vještaka dužno donijeti odgovarajuće rješenje.\n\nU slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja.\n\nNaime, pojedina vještačenja zahtijevaju višemjesečni rad (ponekad i duže od godinu dana), stoga se predlaže pravo na prethodnu isplatu dijela naknade."]
[1443,"ANA DŽAPO","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Sat rada vještaka u Sloveniji \n\nSat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene satnice od 14,00 EUR.\n\nUsporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR, odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR.\n\nUpućuje se pogledati Slovenski Pravilnik o sudskim vještacima, procjeniteljima i tumačima: https://pisrs.si/pregledPredpisa?id=PRAV13490"]
[1444,"ANA DŽAPO","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Usporedivost nakade za rad stalnih sudskih vještaka i sudskih tumača \n\nZakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Prefiks ispred oznake područja je za vještake i tumače isti pa se te dvije kategorije promatraju zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\n\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn, dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR, a za tumače 40,00 EUR.\n\nNije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR, a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUR. \n\nŠto se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR, a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada."]
[1445,"ANA DŽAPO","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano za vrijednost boda i bodovne kategorije, st. 3. do 6.\n\nUvodno se ističe kako je čl. 15. manjkavo napisan.\n\nU st. 3. je određena vrijednost od 0,40 EUR, za izradu pisanog nalaza i mišljenja, te za interdisciplinarno vještačenja. Istovremeno, u st. 4., 5. i 6., tj. za naknadu za sat rada, za prisustvovanje na raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta određeni su isključio bodovi, ne i vrijednost boda. \n\nIz odredbi čl. 15. ne proizlazi kako se vrijednost boda iz st. 3. odnosi i na vrijednost bodova iz ostalih stavaka čl. 15.\n\nNadalje, propisne bodovne kategorije ne uzimaju u obzir sve radnje koje je nužno obaviti za provođenje kvalitetnog vještačenja. Također, bodovne kategorije ne uzimaju u obzir složenost predmeta vještačenja, a složenost podrazumijeva i veće kvalifikacije vještaka kojem će se naložiti vještačenje, prema tome i veće naknade za rad.\n\nU skladu s navedenim, čl. 15. se treba doraditi, a predlaže se:\n\n• odrediti vrijednost boda koja će se primjenjivati na sve bodovne kategorije, predlaže se vrijednost boda od 1,00 eura bruto bez poreza na dodanu vrijednost,\n\n• definirati bodovne kategorije za sve uobičajene radnje pri obavljanju povjerenog vještačenja:\n\n* pregled i proučavanje spisa, prikupljanje i proučavanje dodatne dokumentacije,\n naknada prema broju stranica spisa korištenih u postupku vještačenja, te prema broju stranica prikupljene dodatne dokumentacije,\n za opseg do uključivo 50 stranica i za svakih dodatnih 50 stranica 20 bodova,\n\n* za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena te dr.).\n\nObrazložiti na što se odnosi npr. analiza, iz navedenoga nije jasno, primjerice dodati da se to odnosi i na: analiza računa, financijskih izvještaja, poslovanja i sl. i/ili dodati izrada analiza iz područja ekonomije. Isto vrijedi i za procjene koje se dva puta navode, kao procjena i kao izrada procjena.\n\n* naknada za posebne radnje se utvrđuje po satu, čija vrijednost, a ovisno o složenosti predmeta vještačenja iznosi:\n• 40 bodova za osnovnu kategoriju predmeta,\n• 60 bodova za složene predmete,\n• 80 bodova za izuzetno složene predmete,\n\n* za izradu pisanog nalaza i mišljenja, a nakon provođena posebnih radnji,\n naknada se utvrđuje ovisno o složenosti predmeta vještačenja te iznosi:\n• 250 bodova za osnovnu kategoriju predmeta,\n• 500 bodova za složene predmete,\n• 750 bodova za izuzetno složene predmete,\n\n* za izradu pisanog dopunskog nalaza i mišljenja, a nakon provođena posebnih radnji,\n naknada se utvrđuje ovisno o složenosti predmeta vještačenja te iznosi:\n• 50 bodova za osnovnu kategoriju predmeta,\n• 100 bodova za složene predmete,\n• 150 bodova za izuzetno složene predmete,\n\n* za prezentaciju nalaza i mišljenja,\n za pripremu usmenog izlaganja ovisno o složenosti predmeta vještačenja te iznosi:\n• 40 do 80 bodova za osnovnu kategoriju predmeta,\n• 80 do 160 bodova za složene predmete,\n• 160 do 320 bodova za izuzetno složene predmete,\n* za prisustvovanje na raspravi stalni sudski vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova po svakom započetom sljedećem satu."]
[1446,"ANA DŽAPO","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz naslov članka i st. 1.\n\nIako se u čl. 127.b st. 5. Zakona o sudovima navodi riječ nagrada, predlaže se istu zamijeniti s terminom naknada za rad, tj. za obavljeni posao. Naime, za obavljeni posao vještačenja stalni sudski vještak ima pravo na naknadu za rad i ima pravo na naknadu troškova nastalih u vezi obavljanja vještačenja."]
[1447,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Umjesto pravilnika trebalo bi donijeti zakon poput većine članica EU kako bi se na jasan način definirala prava i dužnosti vještaka te primjeren iznos naknade za povjerena vještačenja."]
[1448,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije nije analiziralo podatak da je od protekle godine cca 400 vještaka manje jer nisu obnovili licence te da se taj manjak nije nadoknadio izborom novih vještaka"]
[1449,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Ekonomska vještačenja su po opsegu dokumentacije najobimnija stoga treba biti donesen poseban zakon iz razloga jer \"velike\" predmete može vještačiti jedino trgovačko društvo s većim brojem zaposlenih, a u odnosu na predloženu visinu boda takva društva ne mogu pozitivno poslovati pa se opravdano postavlja pitanje zastoja i poremećaja u sudskim postupcima zbog manjka vještaka."]
[1450,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Zbog izrazito niske vrijednosti rada ukazuje se na manjak vještaka ekonomske struke zbog desetljeća zanemarivanja uloge vještaka ekonomske struke u svim parničnim, kaznenim i upravnim postupcima."]
[1451,"TOMISLAV PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Potrebno je regulirati i oportunitetne troškove odlaska na ročišta na lokacije na koje vještak treba putovati. Naime uz stvarne troškove puta, postoji i izgubljeno vrijeme za put koje se u pravilu u praksi ne priznaje kao trošak, iako realno ako izgubite cijeli dan na putovanje na neki otok npr, (kombinacija puta automobilom, loših trajektnih linija i slično), isti taj dan izgubili ste vrijeme koje ste mogli utrošiti u stvaranja prihoda, te je takve sate potrebno fakturirati. Odvjetnici za pristup ročištu koriste zamjene i često na taj način sačuvaju vrijeme, dok naravno nama to nije moguće, obzirom na status u postupku."]
[1452,"TOMISLAV PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vještaci često moraju odgovarati na podneske odvjetnika, a koji često skupljaju bodove takvim podnescima. Često su prigovori općeniti i ne odnose se uopće na konkretno vještačenje ili se postavljaju pitanja koja su već odgovorena u vještačenju. Podnesci često dolaze i nekoliko mjeseci ili godina nakon originalnog nalaza i mišljenja, te je potrebno u cijelosti ponovno ulaziti i proučavati predmet, a isti podnesak ne može se naplatiti. To se svakako mora regulirati na način da se omogući naplaćivanje radnje koje ne nastaju krivnjom vještaka, tj dopune vještačenja uslijed promjene zadaće, podnesci sa očitovanjima koji ne uključuju grešku vještaka i slično. Također na nivou RH se mora regulirati i omogućiti plaćanje pristupa na ročište, te pripremu za ročište, a ne da imamo situaciju da imamo dva suda na udaljenosti 500 metara gdje jedan priznaje naknadu za dolazak na ročište, a drugi ne.."]
[1453,"TOMISLAV PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Potrebno je i propisati rok u kome su pravosudna tijela dužna donijeti odgovarajuća rješenja za isplatu, koji nikako ne bi smio bit duži od 15 dana od dostave nalaza i mišljenja. Ovako u praksi imamo da se rješenje čeka nekada i godinama."]
[1454,"TOMISLAV PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\n- Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR\n- Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\nPrema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za 4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR.\nKako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR.\n- Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene satnice od 14,00 EUR.\n- U Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR a vještaka 51,00 EUR odnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je predloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada tumača?\n- Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU\n- Usporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s cijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR (odnosno bod bi trebao biti 1,42 EUR)\n- Usporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR.\n- U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženom s cijenom sata od 14,00 EUR kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- U Srbiji je sat rada vještaka 42,65 EUR a za RH se predlaže od 2026.g. 14,00 EUR odnosno niže od Srbije za 28,65 EUR.\n- Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava, u odnosu na 2025.g. za 0,50 EUR. Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 28 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanja obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- Sat usluge čišćenja je najmanje 20,00 EUR neto dok ministarstvo predlaže sat rada vještaka od cca 8,00 EUR neto odnosno za 12,00 EUR niže od usluge čišćenja.\n- Budući je minimalna cijena usluge čišćenja po satu 20,00 EUR neto, a predloženo je da usluga rada vještaka bude cca 8,00 EUR neto pa bi usluga čišćenja bila gotovo 3 puta skuplja od usluge rada vještaka.\n- Prema cjeniku komunalnih usluga sat rada KV radnika iznosi 16,00 EUR pa je nejasno zašto bi cijena sata rada vještaka bila niža od cijene KV radnika."]
[1455,"SILVIJA HITI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Potrebno je propisati rok u kome su pravosudna tijela dužna donijeti odgovarajuća rješenja za isplatu."]
[1456,"SILVIJA HITI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se ne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u slučajevima kad vještaka angažira klijent koji nije pravosudno tijelo?"]
[1457,"SILVIJA HITI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR a vještaka 51,00 EUR odnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je predloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada tumača?"]
[1458,"SILVIJA HITI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Kako bi se zadržao isti omjer rasta sudskim tumačima i sudskim vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 eur."]
[1459,"SILVIJA HITI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x 2 kn). Stoga nije jasno kako je vremenom došlo do situacije da imamo vrijednost sata sudskog vještaka od 14 eura, dok je vrijednost sata sudskog tumača 40 eura?"]
[1460,"SILVIJA HITI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vrijednost boda od 0,40 eura je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe"]
[1461,"SILVIJA HITI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada"]
[1462,"KRISTIJAN TOLE","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Umjesto: \"(3) Nagrada se određuje u bodovima, a vrijednost boda je 0,40 eura bruto bez poreza na dodanu vrijednost i to za:\" da se stavi: \"(3) Nagrada se određuje u bodovima, a vrijednost boda je 1,20 eura bruto bez poreza na dodanu vrijednost i to za:\""]
[1463,"KRISTIJAN TOLE","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Umjesto \"(6) Za izbivanje iz mjesta prebivališta odnosno boravišta za vrijeme putovanja vještak ima pravo na nagradu od 20 bodova po svakom započetom satu, ali najviše  sedam sati dnevno.\" da se stavi \"(6) Za izbivanje iz mjesta prebivališta odnosno boravišta za vrijeme putovanja vještak ima pravo na nagradu od 20 bodova po svakom započetom satu, ali najviše  dvanaest sati dnevno.\""]
[1464,"KRISTIJAN TOLE","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Umjesto: 1. izradu pisanog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000  bodova da se stavi 1. izradu pisanog nalaza i mišljenja od 150 do 8.000  bodova"]
[1465,"KRISTIJAN TOLE","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","14,00 EUR za sat rada vještaka dovesti će do toga da će vještačiti studenti. Stručan, iskusan i educiran profesionalac ne može koštati 14 EUR. To znači za prosječan mjesec bruto plaća bi iznosila cca 2,500 EUR, odnosno neto cca 1,800 EUR. Kad se oduzmu troškovi ureda, interneta itd. dolazimo do neto iznosa od cca 1.000 EUR. Običan mehaničar sa srednjom školom danas naplati barem 50 eura sat i ima puno veću plaću od 1.000 EUR. Nije jasno, da li smo mi tržišna ekonomija ili planska gdje država određuje cijene. Mi vještaci bi se čak složili s time da država odredi i odvjetnicima slične usporedive nagrade pa onda da sudski sporovi budu na zavidnoj razini."]
[1466,"KATIJA MARČE","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz cijeli članak:\nPredložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života niti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja. \nU protivnom dolazi do situacije da je rad sudskog vještaka sustavno potplaćen, unatoč visokoj razini stručnosti, odgovornosti i pravne posljedice koje nalaz i mišljenje mogu imati na postupak.\nUmjesto propisanih 0,40 EUR, odrediti vrijednost boda na najmanje 1,20 EUR te osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH.\nNaknada za prisustvovanje raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta je preniska te ne pokriva stvarne troškove vremena, pripreme i prometa.\n\n\nNagrada vještaka, odnosno vrijednost boda bi trebala pratiti statističke pokazatelje potrošačkih cijena. Osim navedenog parametra moguće je izračun dobiti i u odnosu na minimalnu ili prosječnu neto plaću u RH. Nemoguće je, neživotno i nelogično da je bod ostao isti, a prema svim projekcijama plaća proteklih godina razvidno je nužno uvećanje boda, u skladu sa uvećanjem troškova. Vrijednost boda stalnog sudskog vještaka, temeljem rasta većeg broja parametara u razdoblju od 1998.g. do danas objektivno iznositi 1,20 EUR."]
[1467,"KATIJA MARČE","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","uz cijeli članak:\n\nSuci paušalno određuju visinu predujma koja vrlo često nije dostatna ni za inicijalni nalaz i mišljenje, a pogotovo za naknadne radnje. Pravilnikom je potrebno obuhvatiti i druge radnje koje se stavljaju pred vještaka, primjerice:\n1. ukinuti maksimum od 4.000 bodova \nZnačajan je broj vještačenja primjerice na Trgovačkom sudu koji vrlo lako premašuje taj dodijeljeni iznos i još se „štedi“ na troškovima odlaska i rada na terenu, što u konačnici dovodi do dopune vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi padaju na teret vještaka a i do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa.\n2. očitovanja i dopune vještačenja - minimalno 150 bodova ili po satu uz obrazloženje utroška\nPredloženim se ne navodi da bi se za očitovanja imalo pravo na naknadu. U praksi se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. Da ne govorimo kada se nađete u „obijesnom parničenju“ pa točno vidite da odvjetnici prigovaraju samo kako bi povećali broj podnesaka koji nerijetko budu vrijednosti od par tisuća eura.\n3. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodova\nRočišta često znaju biti 9, 12 ili čak 18 mjeseci od izrade vještva što zahtjeva ponovni pregled cjelokupne dokumentacije koji kod složenih predmeta nakon dugo vremena i 60 vještava izrađenih u međuvremenu, zna potrajati i cijeli dan. \n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodova\nVrlo često se pored izdanog pisanog mišljenja zahtjeva pristup ročištu i ponovno davanje mišljenja na pitanja već obrađena u vještvu ili odgovore na nova pitanja. Veliki broj sudaca smatra da ovo nije potrebno dodatno „nagraditi“ jer da je to već sadržano u onoj inicijalnoj crkavici koju su dali. \n 5. priprema i pristup ročištu za koeg vještak nije bio obaviješten da se neće održati\n6. propisivanje roka za isplatu vještaku\nZakon uredno propisuje rok od 30 dana, ali svjedoci smo svi da se to ne poštuje. \nMnogi suci čekaju da se razjasne svi prigovori odvjetnika prije nego se odluče na isplatu vještaku, što mi je s jedne strane razumljivo. Ali isto tako imate mnoge suce koji donesu presudu, ili spis ode na 2. stupanj ili ode u arhivu a da vještak nije plaćen. \nNemoguće je raditi u uvjetima kada čekate isplatu po 6-9-12 ili više mjeseci za svoj rad."]
[1468,"KATIJA MARČE","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Komentar:\n\nPojedina vještačenja zahtijevaju višemjesečni rad (ponekad i duže od godinu dana) te se predlaže da vještak ima pravo na dio naknade i prije obavljene usluge prilikom rada na vještačenjima koja zahtijevaju značajno vrijeme za izradu vještačenja.\n\nNedostatak kompenzacije za administrativne troškove: nagrada neadekvatno pokriva rastuće administrativne troškove, troškove edukacije i nabavke opreme, što je u EU uobičajeno dio kalkulacije tarifa\n\nNisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka, te se daje prijedlog:\n\n• priprema vještaka za dolazak na ročište po satu (najmanje 1 sat)\n• dodatak za žurnost u postupanju (rok za izradu 16-29 dana) – uvećanje za 50%\n• dodatak za izuzetnu žurnost u postupanju (rok za izradu do 15 dana) – uvećanje za 100%\n• pisano očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku 50 bodova\nuz cijeli članak:\n- iznos nagrade i naknade potrebno povezati ili s VPS-om, ili brojem listova spisa ili nekim drugim kvantitativnim parametrom u vezi vještačenja, te kao i u Odvjetničkoj tarifi odijeliti kaznene, ovršne, parnične i ostale postupke prema kategorijama složenosti\n- vrijednost boda najmanje 1,00 eura (što je 50% od odvjetničke tarife koja se utvrđuje po radnji dok se vještačenjem obuhvaća cjelokupni spis)\n- što se podrazumijeva pod pojmom „izbivanjem iz mjesta prebivališta/boravišta“, koja udaljenost, odlazak u drugu JLPRS ili prvo sljedeće naseljeno mjesto?\n- Stavak 7. je nepotreban i nije jasno kako se uklapa u kontekst isplate nagrade, odnosno koje konkretno stavke je potrebno obrazložiti, pretpostavka je da se mislilo na dokaze o postojanju troškova a koji su obrađeni u čl. 18;"]
[1469,"KATIJA MARČE","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.5.\n- Dodati: Za pripreme za usmeno izlaganje izvještaja i mišljenja ili procjene pripada sudskom vještaku ili sudskom procjenitelju najmanje 2 sata. Naime, često se ročište održava i više godina nakon što je vještačenje obavljeno a kod pojedinih predmeta nije izuzetak da vještak treba uložiti u pripremu značajno vrijeme.\n\nUz čl. 15.7.\n- Dodati- obračunate po satima pa se predlaže da članak glasi: Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke (kako je i do sad bilo).\n\nPredlaže se dodati čl. 15.8.\n- čl. 15.8.- usklađenje vrijednosti boda\n- Vrijednost boda se automatski usklađuje za postotak rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike i stupa na snagu od mjeseca kad se primjenjuje za iste. Obrazloženje- kako bi se izbjegla u budućnosti mogućnost da ponovno vještacima se ne uskladi vrijednost boda u dugogodišnjem razdoblju, potrebno je imati automatizam povećanja vrijednosti boda.\n- Kako bi se izbjegla mogućnost da se u budućnosti ponovno vještacima ne usklađuje bod potrebno je imati automatizam pa se predlaže da se vrijednost boda povećava za postotak rasta minimalne plaće i stupa na snagu od mjeseca usklađenja iste.\n\nPredlaže se dodati čl. 15.9. – nigdje nije propisano što je to zahtjev niti postupanje pravosudnog tijela u odnosu na  zaprimljeno. Navedeno je nužno propisati a posebno s obzirom na Zakon o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Pravosudno tijelo je o primljenom zahtjevu za isplatu nagrade vještaku dužno donijeti odgovarajuće rješenje u roku od 8 dana po primitku istog\n- U slučaju da je u parničnim predmetima iznos zatražene nagrade vještaka u visini do prethodno uplaćenog predujma za vještačenje, pravosudno tijelo će po donošenjem rješenja po primitku zahtjeva vještaka naložiti isplatu nagrade u roku od 8 dana\n- U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja.\n- Nedostaje kompletna procedura zahtjeva za naknadu vještaka usklađena sa Zakonom o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Nije objašnjeno a potrebno je: da li vještak na predmetni spis e-komunikacijom šalje zahtjev za naknadu, odnosno specifikaciju naknade, a račun računovodstvu Suda. Procedura kojom sudac izdaje rješenje o isplate, kao i procedura kojom računovodstvo temeljem tog rješenje obavlja isplatu, te rokovi isplate po računovodstvu. Potrebno propisati način postupanja. Posebno dati postupanja u vezi eRačuna i fiskalizacije gdje je primjenjivo ili propisati da se vještačenja isključuju iz te regulativa.\n- Vještaci se u praksi susreću sa smanjenom likvidnošću iz razloga što pojedina rješenja o isplati ili plaćanja čekaju po više mjeseci, i to: radi vremena potrebnog da sudac iza rješenje o isplati i radi vremena, odnosno obrade računovodstva izdanih rješenja o isplate. Blaži primjer iz prakse, ali učestao - nalaz je predan 15.05.25., sudac je rješenje napiše 15.06.25, a računovodstvo obavi isplatu 15.07.25. \n- Često se rješenje napiše i donese značajno nakon izrade vještačenja pa je potrebno propisati da pravosudno tijelo u roku od 8 dana mora donijeti rješenje."]
[1470,"KATIJA MARČE","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.3.\n- Predlaže se promjena na način da glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000  bodova (jer se prema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje usmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova- brisati!- Pojasniti kakvo je to interdisciplinarno vještačenje za tu predloženu vrijednost od 60,00 EUR\nDodati: \n3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova na više\n\nVezano uz čl. 15.4.\n- Promjena članka na način da isti glasi: Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza uključivo i pregled i analiza dokumentacije, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, pisanje očitovanja i davanja dopuna vještačenja na nove zadatke te dr.) nagrada se uz obračun iz stavka 3. utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova.\nObrazloženje: radi izbjegavanja mogućih tumačenja da se riječ analiza odnosi npr. na kemijsku analizu potrebno je dodati da je riječ i o pregledu te analizi dokumentacije. \n\nVezano uz stavak 4. Dati bolje obrazloženje na što se odnosi npr. analiza nije detaljno obrazloženo što bi to točno bilo, dodati da se to odnosi i na: analiza dokumentacije, analiza računa, financijskih izvještaja i sl. koja se može obračunati u satima uz stavak 3. točka 1. gdje je navedeno Izrada nalaza i mišljenja, kako bi se dobio strukturiran izračun vrijednosti."]
[1471,"KATIJA MARČE","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U svim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na teret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH.\n- Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na vještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret državnog proračuna.\n- Predviđen iznos od 4.000 bodova po predloženoj cijeni koja je neprihvatljiva od 0,40 EUR daje ukupan iznos od 1.600,00 EUR a navedeno nije dovoljno za izradu bilo koje procjene. Predloženi način bi doveo do sniženja trenutno primjenjivih cijena za izradu procjena.\n- Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od tržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje i zadržavanje najboljih eksperata u sustavu.\nDugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka.\n- Nepostojanje revizije visine naknada: Nije predviđen mehanizam redovite revizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima (inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno obezvređivanje."]
[1472,"KATIJA MARČE","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- U Srbiji je sat rada vještaka 42,65 EUR a za RH se predlaže od 2026.g. 14,00 EUR odnosno niže od Srbije za 28,65 EUR.\n- Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava, u odnosu na 2025.g. za 0,50 EUR. Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 28 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanja obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- Sat usluge čišćenja je najmanje 20,00 EUR neto dok ministarstvo predlaže sat rada vještaka od cca 8,00 EUR neto odnosno za 12,00 EUR niže od usluge čišćenja. \n- Budući je minimalna cijena usluge čišćenja po satu 20,00 EUR neto, a  predloženo je da usluga rada vještaka bude cca 8,00 EUR neto pa bi usluga čišćenja bila gotovo 3 puta skuplja od usluge rada vještaka.\n- Prema cjeniku komunalnih usluga sat rada KV radnika iznosi 16,00 EUR pa je nejasno zašto bi cijena sata rada vještaka bila niža od cijene KV radnika.\n\n- Prema javnoobjavljenim izjavama ministra M. Pilepića Vlada RH je od 2020. do danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim službama (na teret proračuna), dok MPUiDT predlaže povećanje naknade za vještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna).\n\n- Prilikom uspostavljanja RH 1991.g. su preuzeti zakoni uključivo i objavljeno u NN 8/88 Pravilnik o naknadi troškova u sudskim postupcima, kojim je određeno da je nagrada vještaku jednaka trostrukom osobnom dohotku. Na isti način bi odgovarala i cijena formirana 1998.g. Primjenom tog omjera na prosječnu plaću iz srpnja 2025.g. vrijednost boda bi morala biti 1,07 EUR.\n\n- vrijednost boda 1,00 EUR a sat 40 bodova a ne 35 bodova\n\n- temeljem predloženog vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova što je u suprotnosti sa realno izgubljenom vremenu (npr. vještak iz istočnog dijela Zagreba treba doći na raspravu u Trgovački sud u Karlovac koja traje cca 20 min javnim prijevozom. Vještak će za 20 min rasprave utrošiti cijeli radni dan koji neće moći naplatiti\n\n- Generalno vezano uz vrijednost sata:\n- Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se ne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u tim slučajevima.\n- Prema Izvještajima Glavnog državnog odvjetnika RH o radu Državnih odvjetništava samo u razdoblju otkako je RH članica EU oduzeta je imovina u korist RH u iznosu od 305,8 milijuna EUR odnosno u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR što ne bi bilo moguće posebno bez provođenja knjigovodstveno-financijskih vještačenja. Stoga vještaci pridonose punjenju državnog proračuna RH.\n- Bez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH ne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR."]
[1473,"KATIJA MARČE","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo.\n- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada.\n- Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\n- Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR\n- Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\nPrema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR.\nKako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR.\n- Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene satnice od 14,00 EUR.\n- U Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR a vještaka 51,00 EUR odnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je predloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada tumača?\n- Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU\n- Usporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s cijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR (odnosno bod bi trebao biti 1,42 EUR)\n- Usporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR.\n- U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženom s cijenom sata od 14,00 EUR kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka"]
[1474,"KATIJA MARČE","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz čl.15.3.- vezano za vrijednost boda i sata\n- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR \n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080  kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV)  iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR \n- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR."]
[1475,"KATIJA MARČE","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","uz čl. 15. :\n- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu (vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u drugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova"]
[1476,"DANIJELA PODBOJEC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe.  Nije jasno kojom metodologijom izračuna se došlo do tog iznosa. Umjesto propisanih 0,4 EUR, predlaže se odrediti vrijednost boda na najmanje 1,20 EUR te osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH.\nNaknada za prisustvovanje raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta je preniska te ne pokriva stvarne troškove."]
[1477,"KRISTINA KONTREC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se u odnosu na članak 15. stavak 5. da stalni sudski vještak za prisustvovanje raspravi ima pravo na naknadu od 250 bodova. Naime, u praksi stranke često nepotrebno inzistiraju na višestrukom dolasku vještaka, što produžuje postupak i povećava ukupne troškove sudskog procesa (troškove suda, odvjetničkih troškova itd.). Predložena naknada destimulirala bi takvo odugovlačenje, racionalizirala troškove postupka i osigurala pravednu naknadu za dodatni rad vještaka."]
[1478,"KRISTINA KONTREC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava u odnosu na 2025.g. za 0,50 EUR, dok Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 27 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka."]
[1479,"KRISTINA KONTREC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati čl. u kojem će se propisati da je pravosudno tijelo o primljenom zahtjevu za isplatu nagrade vještaku dužno donijeti odgovarajuće rješenje u roku od 8 dana po primitku istog. Također, predlaže se dodati i:\n- U slučaju da je u parničnim predmetima iznos zatražene nagrade vještaka u visini do prethodno uplaćenog predujma za vještačenje, pravosudno tijelo će po donošenjem rješenja po primitku zahtjeva vještaka naložiti isplatu nagrade u roku od 8 dana.\n- U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja."]
[1480,"KRISTINA KONTREC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena vrijednost sata rada od 14,00 EUR bruto (bez PDV-a) za osobe koje su visokoškolski obrazovane, koje imaju najmanje 8 godina radnog staža prije imenovanja za vještaka, ne odražava znanje, obrazovanje, odgovornost i iskustvo vještaka."]
[1481,"KRISTINA KONTREC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U čl. 15. nedostaje cjelovita procedura podnošenja zahtjeva za isplatu naknade sudskih vještaka, koja mora biti usklađena sa Zakonom o fiskalizaciji u prometu gotovinom te s primjenom sustava eRačuna i Fiskalizacije 2.0. Potrebno je precizno propisati način podnošenja zahtjeva i postupanje nadležnih tijela radi osiguranja zakonitosti i transparentnosti isplate naknada."]
[1482,"KRISTINA KONTREC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati stavak 8. kojim bi se uredilo usklađenje vrijednosti boda, odnosno predlaže se propisati da se vrijednost boda automatski usklađuje s postotkom rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike, pri čemu nova vrijednost stupa na snagu od mjeseca u kojem se usklađenje primjenjuje. Budući da se vrijednost rada vještaka nije mijenjala gotovo 30 godina, što je dovelo do znatnog smanjenja broja vještaka, nužno je uvesti automatizam kako bi se osigurala redovita i pravedna prilagodba naknade."]
[1483,"KRISTINA KONTREC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se u članku 15. stavku 7. ostaviti važeći stavak pravilnika, a koji glasi: \"Ako je nagrada obračunata u satima, vještak je uz račun dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke.\""]
[1484,"KRISTINA KONTREC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. stavku 5. potrebno je propisati da sudskom vještaku ili procjenitelju pripada naknada za pripremu za raspravu u trajanju od najmanje 2 sata. Ročišta se često održavaju znatno nakon izrade nalaza, pa je nužno omogućiti naknadu za vrijeme koje vještak mora utrošiti na ponovnu pripremu i pregled spisa."]
[1485,"KRISTINA KONTREC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U odnosu na članak 15. stavak 4. potrebno je pojasniti na što se odnosi, npr. riječ analiza kako bi se izbjeglo tumačenje u praksi da je riječ o npr. kemijskoj analizi, a ne i o analizi financijske dokumentacije."]
[1486,"KRISTINA KONTREC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se promjena članka 15. stavka 3. na način da isti glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000 bodova \n(jer se prema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje usmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova - brisati\nDodati:\n3. za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova \n(u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova na više)"]
[1487,"KRISTINA KONTREC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se promjena čl. 15. st. 3. na način da je vrijednost boda iznosi najmanje 1,16 EUR bruto bez PDV-a, a kako bi se održala ista vrijednost sata rada kao i tumačima (od 1998.g. do danas)."]
[1488,"KRISTINA KONTREC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće - 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. - 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika - 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. - 0,94 EUR. Stoga, prema prosjeku kretanja vrijednosti boda ista bi trebala biti oko 1,20 EUR."]
[1489,"KRISTINA KONTREC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. riječ \"nagrada\" treba se zamijeniti sa \"naknada\". Naime, vještaka se ne nagrađuje nego mu se plaća usluga vještačenja."]
[1490,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Sudovi određuju visinu predujma koja često nije dostatna niti za inicijalni nalaz i mišljenje, pa bi po predloženom to bilo npr. 1.600,00 EUR što je prenizak iznos za predmete na trgovačkom sudu poput procjene ili složenih komercijalnih odnosa"]
[1491,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Značajan je broj vještačenja primjerice na Trgovačkom sudu koji vrlo lako premašuje predloženi maksimum naknade od 4.000 bodova i još se „štedi“ na troškovima odlaska i rada na terenu, što u konačnici dovodi do dopune vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi padaju na teret vještaka a i do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa."]
[1492,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže dodati čl. 15. st. 9.  - U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja.\n Naime, pojedina vještačenja zahtijevaju višemjesečni rad (ponekad i duže od godinu dana) te se predlaže da vještak ima pravo na dio naknade i prije obavljene usluge prilikom rada na vještačenjima koja zahtijevaju značajno vrijeme za izradu vještačenja."]
[1493,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života niti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja."]
[1494,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Umjesto propisanih 0,40 EUR, odrediti vrijednost boda na najmanje 1,20 EUR te osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH."]
[1495,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predloženim se ne navodi da bi se za očitovanja imalo pravo na naknadu. U praksi se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. Da ne govorimo kada se nađete u „obijesnom parničenju“ pa točno vidite da odvjetnici prigovaraju samo kako bi povećali broj podnesaka koji nerijetko budu vrijednosti od par tisuća eura."]
[1496,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Zakon uredno propisuje rok od 30 dana, ali svjedoci smo svi da se to ne poštuje. \nMnogi suci čekaju da se razjasne svi prigovori odvjetnika prije nego se odluče na isplatu vještaku, što mi je s jedne strane razumljivo. Ali isto tako imate mnoge suce koji donesu presudu, ili spis ode na 2. stupanj ili ode u arhivu a da vještak nije plaćen. \nNemoguće je raditi u uvjetima kada čekate isplatu po 6-9-12 ili više mjeseci za svoj rad."]
[1497,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Iznos nagrade i naknade potrebno je povezati ili s vriednošću predmetnog spora, ili brojem listova spisa ili nekim drugim kvantitativnim parametrom u vezi vještačenja, te kao i u Odvjetničkoj tarifi odijeliti kaznene, ovršne, parnične i ostale postupke prema kategorijama složenosti"]
[1498,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vrijednost boda najmanje 1,00 eura (što je 50% od odvjetničke tarife koja se utvrđuje po radnji dok se vještačenjem obuhvaća cjelokupni spis)"]
[1499,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vještaci se u praksi susreću sa smanjenom likvidnošću iz razloga što pojedina rješenja o isplati ili plaćanja čekaju po više mjeseci, i to: radi vremena potrebnog da sudac iza rješenje o isplati i radi vremena, odnosno obrade računovodstva izdanih rješenja o isplate."]
[1500,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz čl. 15. predlaže se dodati stavak 8. kojijm će se definirati usklađenje vrijednosti boda na način da se vrijednost boda povećava za postotak rasta minimalne plaće i stupa na snagu od mjeseca usklađenja iste, kako bi se izbjegla mogućnost da se u budućnosti ponovno vještacima ne usklađuje bod."]
[1501,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz. čl. 15. st. 7. dodati- obračunate po satima pa se predlaže da članak glasi: Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke (kako je i do sad bilo)."]
[1502,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz. čl. 15. st. 5. dodati - Za pripreme za usmeno izlaganje izvještaja i mišljenja ili procjene pripada sudskom vještaku ili sudskom procjenitelju najmanje 2 sata. Naime, često se ročište održava i više godina nakon što je vještačenje obavljeno a kod pojedinih predmeta nije izuzetak da vještak treba uložiti u pripremu značajno vrijeme."]
[1503,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se promjena članka 15. stavka 4.  na način da isti glasi: Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza uključivo i pregled i analiza dokumentacije, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, pisanje očitovanja i davanja dopuna vještačenja na nove zadatke te dr.) nagrada se uz obračun iz stavka 3. utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova.\nObrazloženje: radi izbjegavanja mogućih tumačenja da se riječ analiza odnosi npr. na kemijsku analizu potrebno je dodati da je riječ i o pregledu te analizi dokumentacije."]
[1504,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz članak 15. 3. - Predlaže se promjena na način da glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000  bodova (jer se prema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje usmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova- brisati!- Pojasniti kakvo je to interdisciplinarno vještačenje za tu predloženu vrijednost od 60,00 EUR\nDodati: \n3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova na više"]
[1505,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka."]
[1506,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nije predviđen mehanizam redovite revizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima (inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno obezvređivanje."]
[1507,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od tržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje i zadržavanje najboljih eksperata u sustavu."]
[1508,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se ne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u tim slučajevima."]
[1509,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Na temelju predloženog vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova što je u suprotnosti sa realno izgubljenom vremenu (npr. vještak iz istočnog dijela Zagreba treba doći na raspravu u Trgovački sud u Karlovac koja traje cca 20 min javnim prijevozom. Vještak će za 20 min rasprave utrošiti cijeli radni dan koji neće moći naplatiti"]
[1510,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prema javnoobjavljenim izjavama ministra  Vlada RH je od 2020. do danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim službama (na teret proračuna), dok ministarstvo  predlaže povećanje naknade za vještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna)."]
[1511,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prema cjeniku komunalnih usluga sat rada KV radnika iznosi 16,00 EUR pa je nejasno zašto bi cijena sata rada vještaka bila niža od cijene KV radnika."]
[1512,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U Srbiji je sat rada vještaka 42,65 EUR a za RH se predlaže od 2026.g. 14,00 EUR odnosno niže od Srbije za 28,65 EUR."]
[1513,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat."]
[1514,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\nPrema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR."]
[1515,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženom s cijenom sata od 14,00 EUR kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka."]
[1516,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU"]
[1517,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nagrada vještaka, odnosno vrijednost boda bi trebala pratiti statističke pokazatelje potrošačkih cijena. Osim navedenog parametra moguće je izračun dobiti i u odnosu na minimalnu ili prosječnu neto plaću u RH. Nemoguće je, neživotno i nelogično da je bod ostao isti, a prema svim projekcijama plaća proteklih godina razvidno je nužno uvećanje boda, u skladu sa uvećanjem troškova. Vrijednost boda stalnog sudskog vještaka, temeljem rasta većeg broja parametara u razdoblju od 1998.g. do danas objektivno iznositi 1,20 EUR."]
[1518,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz cijeli članak:\nPredložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života niti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja. \nU protivnom dolazi do situacije da je rad sudskog vještaka sustavno potplaćen, unatoč visokoj razini stručnosti, odgovornosti i pravne posljedice koje nalaz i mišljenje mogu imati na postupak.\nUmjesto propisanih 0,40 EUR, odrediti vrijednost boda na najmanje 1,20 EUR te osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH.\nNaknada za prisustvovanje raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta je preniska te ne pokriva stvarne troškove vremena, pripreme i prometa."]
[1519,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","uz cijeli članak:\n\nSuci paušalno određuju visinu predujma koja vrlo često nije dostatna ni za inicijalni nalaz i mišljenje, a pogotovo za naknadne radnje. Pravilnikom je potrebno obuhvatiti i druge radnje koje se stavljaju pred vještaka, primjerice:\n1. ukinuti maksimum od 4.000 bodova \nZnačajan je broj vještačenja primjerice na Trgovačkom sudu koji vrlo lako premašuje taj dodijeljeni iznos i još se „štedi“ na troškovima odlaska i rada na terenu, što u konačnici dovodi do dopune vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi padaju na teret vještaka a i do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa.\n2. očitovanja i dopune vještačenja - minimalno 150 bodova ili po satu uz obrazloženje utroška\nPredloženim se ne navodi da bi se za očitovanja imalo pravo na naknadu. U praksi se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. Da ne govorimo kada se nađete u „obijesnom parničenju“ pa točno vidite da odvjetnici prigovaraju samo kako bi povećali broj podnesaka koji nerijetko budu vrijednosti od par tisuća eura.\n3. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodova\nRočišta često znaju biti 9, 12 ili čak 18 mjeseci od izrade vještva što zahtjeva ponovni pregled cjelokupne dokumentacije koji kod složenih predmeta nakon dugo vremena i 60 vještava izrađenih u međuvremenu, zna potrajati i cijeli dan. \n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodova\nVrlo često se pored izdanog pisanog mišljenja zahtjeva pristup ročištu i ponovno davanje mišljenja na pitanja već obrađena u vještvu ili odgovore na nova pitanja. Veliki broj sudaca smatra da ovo nije potrebno dodatno „nagraditi“ jer da je to već sadržano u onoj inicijalnoj crkavici koju su dali. \n 5. priprema i pristup ročištu za koeg vještak nije bio obaviješten da se neće održati\n6. propisivanje roka za isplatu vještaku\nZakon uredno propisuje rok od 30 dana, ali svjedoci smo svi da se to ne poštuje. \nMnogi suci čekaju da se razjasne svi prigovori odvjetnika prije nego se odluče na isplatu vještaku, što mi je s jedne strane razumljivo. Ali isto tako imate mnoge suce koji donesu presudu, ili spis ode na 2. stupanj ili ode u arhivu a da vještak nije plaćen. \nNemoguće je raditi u uvjetima kada čekate isplatu po 6-9-12 ili više mjeseci za svoj rad."]
[1520,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","uz cijeli članak:\n- iznos nagrade i naknade potrebno povezati ili s VPS-om, ili brojem listova spisa ili nekim drugim kvantitativnim parametrom u vezi vještačenja, te kao i u Odvjetničkoj tarifi odijeliti kaznene, ovršne, parnične i ostale postupke prema kategorijama složenosti\n- vrijednost boda najmanje 1,00 eura (što je 50% od odvjetničke tarife koja se utvrđuje po radnji dok se vještačenjem obuhvaća cjelokupni spis)\n- što se podrazumijeva pod pojmom „izbivanjem iz mjesta prebivališta/boravišta“, koja udaljenost, odlazak u drugu JLPRS ili prvo sljedeće naseljeno mjesto?\n- Stavak 7. je nepotreban i nije jasno kako se uklapa u kontekst isplate nagrade, odnosno koje konkretno stavke je potrebno obrazložiti, pretpostavka je da se mislilo na dokaze o postojanju troškova a koji su obrađeni u čl. 18;"]
[1521,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka, te se daje prijedlog:\n\n• priprema vještaka za dolazak na ročište po satu (najmanje 1 sat)\n• dodatak za žurnost u postupanju (rok za izradu 16-29 dana) – uvećanje za 50%\n• dodatak za izuzetnu žurnost u postupanju (rok za izradu do 15 dana) – uvećanje za 100%\n• pisano očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku 50 bodova"]
[1522,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Komentar:\n\nPojedina vještačenja zahtijevaju višemjesečni rad (ponekad i duže od godinu dana) te se predlaže da vještak ima pravo na dio naknade i prije obavljene usluge prilikom rada na vještačenjima koja zahtijevaju značajno vrijeme za izradu vještačenja.\n\nNedostatak kompenzacije za administrativne troškove: nagrada neadekvatno pokriva rastuće administrativne troškove, troškove edukacije i nabavke opreme, što je u EU uobičajeno dio kalkulacije tarifa"]
[1523,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Često se rješenje napiše i donese značajno nakon izrade vještačenja pa je potrebno propisati da pravosudno tijelo u roku od 8 dana mora donijeti rješenje"]
[1524,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene satnice od 14,00 EUR.\nU Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR a vještaka 51,00 EUR odnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je predloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada tumača?\nMinistarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU\nUsporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s cijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR (odnosno bod bi trebao biti 1,42 EUR)\nUsporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR."]
[1525,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati čl. 15.9. – nigdje nije propisano što je to zahtjev niti postupanje pravosudnog tijela u odnosu na  zaprimljeno. Navedeno je nužno propisati a posebno s obzirom na Zakon o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Pravosudno tijelo je o primljenom zahtjevu za isplatu nagrade vještaku dužno donijeti odgovarajuće rješenje u roku od 8 dana po primitku istog\n- U slučaju da je u parničnim predmetima iznos zatražene nagrade vještaka u visini do prethodno uplaćenog predujma za vještačenje, pravosudno tijelo će po donošenjem rješenja po primitku zahtjeva vještaka naložiti isplatu nagrade u roku od 8 dana\n- U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja.\n- Nedostaje kompletna procedura zahtjeva za naknadu vještaka usklađena sa Zakonom o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Nije objašnjeno a potrebno je: da li vještak na predmetni spis e-komunikacijom šalje zahtjev za naknadu, odnosno specifikaciju naknade, a račun računovodstvu Suda. Procedura kojom sudac izdaje rješenje o isplate, kao i procedura kojom računovodstvo temeljem tog rješenje obavlja isplatu, te rokovi isplate po računovodstvu. Potrebno propisati način postupanja. Posebno dati postupanja u vezi eRačuna i fiskalizacije gdje je primjenjivo ili propisati da se vještačenja isključuju iz te regulativa.\n- Vještaci se u praksi susreću sa smanjenom likvidnošću iz razloga što pojedina rješenja o isplati ili plaćanja čekaju po više mjeseci, i to: radi vremena potrebnog da sudac iza rješenje o isplati i radi vremena, odnosno obrade računovodstva izdanih rješenja o isplate. Blaži primjer iz prakse, ali učestao - nalaz je predan 15.05.25., sudac je rješenje napiše 15.06.25, a računovodstvo obavi isplatu 15.07.25. \n- Često se rješenje napiše i donese značajno nakon izrade vještačenja pa je potrebno propisati da pravosudno tijelo u roku od 8 dana mora donijeti rješenje"]
[1526,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati čl. 15.8.\n- čl. 15.8.- usklađenje vrijednosti boda\n- Vrijednost boda se automatski usklađuje za postotak rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike i stupa na snagu od mjeseca kad se primjenjuje za iste. Obrazloženje- kako bi se izbjegla u budućnosti mogućnost da ponovno vještacima se ne uskladi vrijednost boda u dugogodišnjem razdoblju, potrebno je imati automatizam povećanja vrijednosti boda.\n- Kako bi se izbjegla mogućnost da se u budućnosti ponovno vještacima ne usklađuje bod potrebno je imati automatizam pa se predlaže da se vrijednost boda povećava za postotak rasta minimalne plaće i stupa na snagu od mjeseca usklađenja iste."]
[1527,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Iznos nagrade i naknade potrebno povezati ili s VPS-om, ili brojem listova spisa ili nekim drugim kvantitativnim parametrom u vezi vještačenja, te kao i u Odvjetničkoj tarifi odijeliti kaznene, ovršne, parnične i ostale postupke prema kategorijama složenosti\n-rijednost boda najmanje 1,00 eura (što je 50% od odvjetničke tarife koja se utvrđuje po radnji dok se vještačenjem obuhvaća cjelokupni spis)\nŠto se podrazumijeva pod pojmom „izbivanjem iz mjesta prebivališta/boravišta“, koja udaljenost, odlazak u drugu JLPRS ili prvo sljedeće naseljeno mjesto?\nStavak 7. je nepotreban i nije jasno kako se uklapa u kontekst isplate nagrade, odnosno koje konkretno stavke je potrebno obrazložiti, pretpostavka je da se mislilo na dokaze o postojanju troškova a koji su obrađeni u čl. 18;"]
[1528,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz čl. 15.7.\n- Dodati- obračunate po satima pa se predlaže da članak glasi: Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke (kako je i do sad bilo)."]
[1529,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.5.\n- Dodati: Za pripreme za usmeno izlaganje izvještaja i mišljenja ili procjene pripada sudskom vještaku ili sudskom procjenitelju najmanje 2 sata. Naime, često se ročište održava i više godina nakon što je vještačenje obavljeno a kod pojedinih predmeta nije izuzetak da vještak treba uložiti u pripremu značajno vrijeme."]
[1530,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz stavak 4. Dati bolje obrazloženje na što se odnosi npr. analiza nije detaljno obrazloženo što bi to točno bilo, dodati da se to odnosi i na: analiza dokumentacije, analiza računa, financijskih izvještaja i sl. koja se može obračunati u satima uz stavak 3. točka 1. gdje je navedeno Izrada nalaza i mišljenja, kako bi se dobio strukturiran izračun vrijednosti."]
[1531,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.4.\n- Promjena članka na način da isti glasi: Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza uključivo i pregled i analiza dokumentacije, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, pisanje očitovanja i davanja dopuna vještačenja na nove zadatke te dr.) nagrada se uz obračun iz stavka 3. utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova.\nObrazloženje: radi izbjegavanja mogućih tumačenja da se riječ analiza odnosi npr. na kemijsku analizu potrebno je dodati da je riječ i o pregledu te analizi dokumentacije."]
[1532,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Ovaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako. Vještaci ekonomske struke od svih ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine knjigovodstvene dokumentacije. Od vještaka se traži prikupljanje dokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po bazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih radnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano."]
[1533,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.3.\n- Predlaže se promjena na način da glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000  bodova (jer se prema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje usmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova- brisati!- Pojasniti kakvo je to interdisciplinarno vještačenje za tu predloženu vrijednost od 60,00 EUR\nDodati: \n3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova na više"]
[1534,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Dugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka.\n- Nepostojanje revizije visine naknada: Nije predviđen mehanizam redovite revizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima (inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno obezvređivanje."]
[1535,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Generalno vezano uz vrijednost sata:\n- Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se ne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u tim slučajevima.\n- Prema Izvještajima Glavnog državnog odvjetnika RH o radu Državnih odvjetništava samo u razdoblju otkako je RH članica EU oduzeta je imovina u korist RH u iznosu od 305,8 milijuna EUR odnosno u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR što ne bi bilo moguće posebno bez provođenja knjigovodstveno-financijskih vještačenja. Stoga vještaci pridonose punjenju državnog proračuna RH.\n- Bez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH ne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR. U svim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na teret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH.\n- Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na vještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret državnog proračuna.\n- Predviđen iznos od 4.000 bodova po predloženoj cijeni koja je neprihvatljiva od 0,40 EUR daje ukupan iznos od 1.600,00 EUR a navedeno nije dovoljno za izradu bilo koje procjene. Predloženi način bi doveo do sniženja trenutno primjenjivih cijena za izradu procjena.\n- Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od tržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje i zadržavanje najboljih eksperata u sustavu."]
[1536,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- temeljem predloženog vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova što je u suprotnosti sa realno izgubljenom vremenu (npr. vještak iz istočnog dijela Zagreba treba doći na raspravu u Trgovački sud u Karlovac koja traje cca 20 min javnim prijevozom. Vještak će za 20 min rasprave utrošiti cijeli radni dan koji neće moći naplatiti"]
[1537,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- vrijednost boda 1,00 EUR a sat 40 bodova a ne 35 bodova"]
[1538,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Odredba iz čl. 15. st. 3.  t 1.  nije  prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova."]
[1539,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Prema javnoobjavljenim izjavama ministra M. Pilepića Vlada RH je od 2020. do danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim službama (na teret proračuna), dok MPUiDT predlaže povećanje naknade za vještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna).\n\n- Prilikom uspostavljanja RH 1991.g. su preuzeti zakoni uključivo i objavljeno u NN 8/88 Pravilnik o naknadi troškova u sudskim postupcima, kojim je određeno da je nagrada vještaku jednaka trostrukom osobnom dohotku. Na isti način bi odgovarala i cijena formirana 1998.g. Primjenom tog omjera na prosječnu plaću iz srpnja 2025.g. vrijednost boda bi morala biti 1,07 EUR."]
[1540,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz 15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo.\n- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada.\n- Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\n- Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR\n- Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\nPrema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR.\nKako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR.\n- Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene satnice od 14,00 EUR.\n- U Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR a vještaka 51,00 EUR odnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je predloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada tumača?\n- Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU\n- Usporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s cijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR (odnosno bod bi trebao biti 1,42 EUR)\n- Usporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR.\n- U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženom s cijenom sata od 14,00 EUR kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- U Srbiji je sat rada vještaka 42,65 EUR a za RH se predlaže od 2026.g. 14,00 EUR odnosno niže od Srbije za 28,65 EUR.\n- Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava, u odnosu na 2025.g. za 0,50 EUR. Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 28 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanja obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- Sat usluge čišćenja je najmanje 20,00 EUR neto dok ministarstvo predlaže sat rada vještaka od cca 8,00 EUR neto odnosno za 12,00 EUR niže od usluge čišćenja. \n- Budući je minimalna cijena usluge čišćenja po satu 20,00 EUR neto, a  predloženo je da usluga rada vještaka bude cca 8,00 EUR neto pa bi usluga čišćenja bila gotovo 3 puta skuplja od usluge rada vještaka.\n- Prema cjeniku komunalnih usluga sat rada KV radnika iznosi 16,00 EUR pa je nejasno zašto bi cijena sata rada vještaka bila niža od cijene KV radnika."]
[1541,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz čl.15.3.- vezano za vrijednost boda i sata\n- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR \n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080  kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV)  iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR \n- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR.\n- Takva odredba  nije  prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova.\n- Ovaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako. Vještaci ekonomske struke od svih ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine knjigovodstvene dokumentacije. Od vještaka se traži prikupljanje dokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po bazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih radnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano."]
[1542,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","uz čl. 15. :\n- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu (vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u drugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova"]
[1543,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nagrada vještaka, odnosno vrijednost boda bi trebala pratiti statističke pokazatelje potrošačkih cijena. Osim navedenog parametra moguće je izračun dobiti i u odnosu na minimalnu ili prosječnu neto plaću u RH. Nemoguće je, neživotno i nelogično da je bod ostao isti, a prema svim projekcijama plaća proteklih godina razvidno je nužno uvećanje boda, u skladu sa uvećanjem troškova. Vrijednost boda stalnog sudskog vještaka, temeljem rasta većeg broja parametara u razdoblju od 1998.g. do danas objektivno iznositi 1,20 EUR."]
[1544,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR."]
[1545,"PETAR ERAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR"]
[1546,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nagrada vještaka, odnosno vrijednost boda bi trebala pratiti statističke pokazatelje potrošačkih cijena. Osim navedenog parametra moguće je izračun dobiti i u odnosu na minimalnu ili prosječnu neto plaću u RH. Nemoguće je, neživotno i nelogično da je bod ostao isti, a prema svim projekcijama plaća proteklih godina razvidno je nužno uvećanje boda, u skladu sa uvećanjem troškova. Vrijednost boda stalnog sudskog vještaka, temeljem rasta većeg broja parametara u razdoblju od 1998.g. do danas objektivno iznositi 1,20 EUR."]
[1547,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života niti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja. \nU protivnom dolazi do situacije da je rad sudskog vještaka sustavno potplaćen, unatoč visokoj razini stručnosti, odgovornosti i pravne posljedice koje nalaz i mišljenje mogu imati na postupak.\nUmjesto propisanih 0,40 EUR, odrediti vrijednost boda na najmanje 1,20 EUR te osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH.\nNaknada za prisustvovanje raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta je preniska te ne pokriva stvarne troškove vremena, pripreme i prometa."]
[1548,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Suci paušalno određuju visinu predujma koja vrlo često nije dostatna ni za inicijalni nalaz i mišljenje, a pogotovo za naknadne radnje. Pravilnikom je potrebno obuhvatiti i druge radnje koje se stavljaju pred vještaka, primjerice:\n1. ukinuti maksimum od 4.000 bodova \nZnačajan je broj vještačenja primjerice na Trgovačkom sudu koji vrlo lako premašuje taj dodijeljeni iznos i još se „štedi“ na troškovima odlaska i rada na terenu, što u konačnici dovodi do dopune vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi padaju na teret vještaka a i do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa.\n2. očitovanja i dopune vještačenja - minimalno 150 bodova ili po satu uz obrazloženje utroška\nPredloženim se ne navodi da bi se za očitovanja imalo pravo na naknadu. U praksi se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. Da ne govorimo kada se nađete u „obijesnom parničenju“ pa točno vidite da odvjetnici prigovaraju samo kako bi povećali broj podnesaka koji nerijetko budu vrijednosti od par tisuća eura.\n3. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodova\nRočišta često znaju biti 9, 12 ili čak 18 mjeseci od izrade vještva što zahtjeva ponovni pregled cjelokupne dokumentacije koji kod složenih predmeta nakon dugo vremena i 60 vještava izrađenih u međuvremenu, zna potrajati i cijeli dan. \n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodova\nVrlo često se pored izdanog pisanog mišljenja zahtjeva pristup ročištu i ponovno davanje mišljenja na pitanja već obrađena u vještvu ili odgovore na nova pitanja. Veliki broj sudaca smatra da ovo nije potrebno dodatno „nagraditi“ jer da je to već sadržano u onoj inicijalnoj crkavici koju su dali. \n5. priprema i pristup ročištu za kojeg vještak nije bio obaviješten da se neće održati\n6. propisivanje roka za isplatu vještaku\nZakon uredno propisuje rok od 30 dana, ali svjedoci smo svi da se to ne poštuje. \nMnogi suci čekaju da se razjasne svi prigovori odvjetnika prije nego se odluče na isplatu vještaku, što mi je s jedne strane razumljivo. Ali isto tako imate mnoge suce koji donesu presudu, ili spis ode na 2. stupanj ili ode u arhivu a da vještak nije plaćen. \nNemoguće je raditi u uvjetima kada čekate isplatu po 6-9-12 ili više mjeseci za svoj rad."]
[1549,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Iznos nagrade i naknade potrebno povezati ili s VPS-om, ili brojem listova spisa ili nekim drugim kvantitativnim parametrom u vezi vještačenja, te kao i u Odvjetničkoj tarifi odijeliti kaznene, ovršne, parnične i ostale postupke prema kategorijama složenosti\n-rijednost boda najmanje 1,00 eura (što je 50% od odvjetničke tarife koja se utvrđuje po radnji dok se vještačenjem obuhvaća cjelokupni spis)\nŠto se podrazumijeva pod pojmom „izbivanjem iz mjesta prebivališta/boravišta“, koja udaljenost, odlazak u drugu JLPRS ili prvo sljedeće naseljeno mjesto?\nStavak 7. je nepotreban i nije jasno kako se uklapa u kontekst isplate nagrade, odnosno koje konkretno stavke je potrebno obrazložiti, pretpostavka je da se mislilo na dokaze o postojanju troškova a koji su obrađeni u čl. 18;"]
[1550,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Pojedina vještačenja zahtijevaju višemjesečni rad (ponekad i duže od godinu dana) te se predlaže da vještak ima pravo na dio naknade i prije obavljene usluge prilikom rada na vještačenjima koja zahtijevaju značajno vrijeme za izradu vještačenja.\n\nNedostatak kompenzacije za administrativne troškove: nagrada neadekvatno pokriva rastuće administrativne troškove, troškove edukacije i nabavke opreme, što je u EU uobičajeno dio kalkulacije tarifa\n\nNisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka, te se daje prijedlog:\n\n• priprema vještaka za dolazak na ročište po satu (najmanje 1 sat)\n• dodatak za žurnost u postupanju (rok za izradu 16-29 dana) – uvećanje za 50%\n• dodatak za izuzetnu žurnost u postupanju (rok za izradu do 15 dana) – uvećanje za 100%\n• pisano očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku 50 bodova"]
[1551,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati čl. 15.9. – nigdje nije propisano što je to zahtjev niti postupanje pravosudnog tijela u odnosu na  zaprimljeno. Navedeno je nužno propisati a posebno s obzirom na Zakon o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Pravosudno tijelo je o primljenom zahtjevu za isplatu nagrade vještaku dužno donijeti odgovarajuće rješenje u roku od 8 dana po primitku istog\n- U slučaju da je u parničnim predmetima iznos zatražene nagrade vještaka u visini do prethodno uplaćenog predujma za vještačenje, pravosudno tijelo će po donošenjem rješenja po primitku zahtjeva vještaka naložiti isplatu nagrade u roku od 8 dana\n- U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja.\n- Nedostaje kompletna procedura zahtjeva za naknadu vještaka usklađena sa Zakonom o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Nije objašnjeno a potrebno je: da li vještak na predmetni spis e-komunikacijom šalje zahtjev za naknadu, odnosno specifikaciju naknade, a račun računovodstvu Suda. Procedura kojom sudac izdaje rješenje o isplate, kao i procedura kojom računovodstvo temeljem tog rješenje obavlja isplatu, te rokovi isplate po računovodstvu. Potrebno propisati način postupanja. Posebno dati postupanja u vezi eRačuna i fiskalizacije gdje je primjenjivo ili propisati da se vještačenja isključuju iz te regulativa.\n- Vještaci se u praksi susreću sa smanjenom likvidnošću iz razloga što pojedina rješenja o isplati ili plaćanja čekaju po više mjeseci, i to: radi vremena potrebnog da sudac iza rješenje o isplati i radi vremena, odnosno obrade računovodstva izdanih rješenja o isplate. Blaži primjer iz prakse, ali učestao - nalaz je predan 15.05.25., sudac je rješenje napiše 15.06.25, a računovodstvo obavi isplatu 15.07.25. \n- Često se rješenje napiše i donese značajno nakon izrade vještačenja pa je potrebno propisati da pravosudno tijelo u roku od 8 dana mora donijeti rješenje."]
[1552,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati čl. 15.8.\nčl. 15.8.- usklađenje vrijednosti boda\nVrijednost boda se automatski usklađuje za postotak rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike i stupa na snagu od mjeseca kad se primjenjuje za iste. Obrazloženje- kako bi se izbjegla u budućnosti mogućnost da ponovno vještacima se ne uskladi vrijednost boda u dugogodišnjem razdoblju, potrebno je imati automatizam povećanja vrijednosti boda.\nKako bi se izbjegla mogućnost da se u budućnosti ponovno vještacima ne usklađuje bod potrebno je imati automatizam pa se predlaže da se vrijednost boda povećava za postotak rasta minimalne plaće i stupa na snagu od mjeseca usklađenja iste."]
[1553,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz čl. 15.7.\nDodati- obračunate po satima pa se predlaže da članak glasi: Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke (kako je i do sad bilo)."]
[1554,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.5.\nDodati: Za pripreme za usmeno izlaganje izvještaja i mišljenja ili procjene pripada sudskom vještaku ili sudskom procjenitelju najmanje 2 sata. Naime, često se ročište održava i više godina nakon što je vještačenje obavljeno a kod pojedinih predmeta nije izuzetak da vještak treba uložiti u pripremu značajno vrijeme."]
[1555,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.4.\nPromjena članka na način da isti glasi: Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza uključivo i pregled i analiza dokumentacije, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, pisanje očitovanja i davanja dopuna vještačenja na nove zadatke te dr.) nagrada se uz obračun iz stavka 3. utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova.\nObrazloženje: radi izbjegavanja mogućih tumačenja da se riječ analiza odnosi npr. na kemijsku analizu potrebno je dodati da je riječ i o pregledu te analizi dokumentacije. \n\nVezano uz stavak 4. Dati bolje obrazloženje na što se odnosi npr. analiza nije detaljno obrazloženo što bi to točno bilo, dodati da se to odnosi i na: analiza dokumentacije, analiza računa, financijskih izvještaja i sl. koja se može obračunati u satima uz stavak 3. točka 1. gdje je navedeno Izrada nalaza i mišljenja, kako bi se dobio strukturiran izračun vrijednosti."]
[1556,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.3.\nPredlaže se promjena na način da glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000  bodova (jer se prema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje usmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova- brisati!- Pojasniti kakvo je to interdisciplinarno vještačenje za tu predloženu vrijednost od 60,00 EUR\nDodati: \n3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova na više"]
[1557,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Dugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka.\nNepostojanje revizije visine naknada: Nije predviđen mehanizam redovite revizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima (inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno obezvređivanje."]
[1558,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na vještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret državnog proračuna.\nPredviđen iznos od 4.000 bodova po predloženoj cijeni koja je neprihvatljiva od 0,40 EUR daje ukupan iznos od 1.600,00 EUR a navedeno nije dovoljno za izradu bilo koje procjene. Predloženi način bi doveo do sniženja trenutno primjenjivih cijena za izradu procjena.\nNepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od tržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje i zadržavanje najboljih eksperata u sustavu."]
[1559,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se ne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u tim slučajevima.\nPrema Izvještajima Glavnog državnog odvjetnika RH o radu Državnih odvjetništava samo u razdoblju otkako je RH članica EU oduzeta je imovina u korist RH u iznosu od 305,8 milijuna EUR odnosno u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR što ne bi bilo moguće posebno bez provođenja knjigovodstveno-financijskih vještačenja. Stoga vještaci pridonose punjenju državnog proračuna RH.\nBez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH ne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR. U svim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na teret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH."]
[1560,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","temeljem predloženog vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova što je u suprotnosti sa realno izgubljenom vremenu (npr. vještak iz istočnog dijela Zagreba treba doći na raspravu u Trgovački sud u Karlovac koja traje cca 20 min javnim prijevozom. Vještak će za 20 min rasprave utrošiti cijeli radni dan koji neće moći naplatiti"]
[1561,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prilikom uspostavljanja RH 1991.g. su preuzeti zakoni uključivo i objavljeno u NN 8/88 Pravilnik o naknadi troškova u sudskim postupcima, kojim je određeno da je nagrada vještaku jednaka trostrukom osobnom dohotku. Na isti način bi odgovarala i cijena formirana 1998.g. Primjenom tog omjera na prosječnu plaću iz srpnja 2025.g. vrijednost boda bi morala biti 1,07 EUR."]
[1562,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prema javno objavljenim izjavama ministra M. Pilepića Vlada RH je od 2020. do danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim službama (na teret proračuna), dok MPUiDT predlaže povećanje naknade za vještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna)."]
[1563,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava, u odnosu na 2025.g. za 0,50 EUR. Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 28 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanja obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\nSat usluge čišćenja je najmanje 20,00 EUR neto dok ministarstvo predlaže sat rada vještaka od cca 8,00 EUR neto odnosno za 12,00 EUR niže od usluge čišćenja. \nBudući je minimalna cijena usluge čišćenja po satu 20,00 EUR neto, a  predloženo je da usluga rada vještaka bude cca 8,00 EUR neto pa bi usluga čišćenja bila gotovo 3 puta skuplja od usluge rada vještaka.\nPrema cjeniku komunalnih usluga sat rada KV radnika iznosi 16,00 EUR pa je nejasno zašto bi cijena sata rada vještaka bila niža od cijene KV radnika."]
[1564,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U Srbiji je sat rada vještaka 42,65 EUR a za RH se predlaže od 2026.g. 14,00 EUR odnosno niže od Srbije za 28,65 EUR."]
[1565,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženom s cijenom sata od 14,00 EUR kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsoko obrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka."]
[1566,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene satnice od 14,00 EUR.\nU Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR a vještaka 51,00 EUR odnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je predloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada tumača?\nMinistarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU\nUsporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s cijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR (odnosno bod bi trebao biti 1,42 EUR)\nUsporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR."]
[1567,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\nPrema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR.\nKako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR."]
[1568,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\nTumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR"]
[1569,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada."]
[1570,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo."]
[1571,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više."]
[1572,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Takva odredba  nije  prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova.\nOvaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako. Vještaci ekonomske struke od svih ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine knjigovodstvene dokumentacije. Od vještaka se traži prikupljanje dokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po bazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih radnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano."]
[1573,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR."]
[1574,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080  kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV)  iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR"]
[1575,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR"]
[1576,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR."]
[1577,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR"]
[1578,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja\nVrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe"]
[1579,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","uz čl. 15. :\n- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu (vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u drugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova"]
[1580,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Kako ne primjetiti da je Ministarstvo predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR što je za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a istovremeno se predlaže za sat vještaka u RH 14,00 EUR što je za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, čime se vodilo pri odlučivanju?"]
[1581,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prema kojim kriterijima se mjeri vrijednost rada. Dok je tumačima vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a prema vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje.  Treba primjeniti iste kriterije za sve struke."]
[1582,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Ovaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako, što nije svakako za usporedbu. Vještaci ekonomske struke od svih ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine knjigovodstvene dokumentacije."]
[1583,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Ovakva odredba  nije  prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova."]
[1584,"JURICA DOBRINIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U točki 3 je vrijednost boda 0,40 EUR. a sat rada vještaka iznosi 35 bodova što iznosi 14,00 EUR bruto. Satnica student servisa je minimalno 15,00 EUR neto što znači da posao sudskog vještaka manje vrijedi od rada studenta. Vrijednost boda koji je do sada bio 2,00 kn pa pretvoreno u EUR 0,27 je utvrđena još 1998 godine. Uzimajući u obzir sve promjene koje su nastale uslijed rasta plaća, inflacije i drugih okolnosti ovaj iznos boda je ponižavajući u odnosu i na sve sudionike u sudskom procesu i usklađivanje njihovih naknada, tu prvenstveno mislim na suce i odvjetnike i koliko puta je vršeno usklađivanje posljednjih godina.\n\nDruga primjedba je to što se navodi da je vrijednost boda 0,40 EUR bez poreza na dodanu vrijednost. Većina sudskih vještaka su fizičke osobe i ne ispostavljaju račune s PDV-om već se obračun vrši prema ugovoru o djelu dakle nigdje nema PDV-a. Ako se već radi takva formulacija teksta onda treba stajati \"bez poreza na dodanu vrijednost ili poreza na dohodak."]
[1585,"ALEKSANDER VRANKO","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Članak 15. izmijeniti cijelog zbog obezvrijeđivanja rada vještaka. Potrebno je organizirati interdisciplinarnu skupinu koju čine svi dionici u poslovima vještačenja (suci, odvjetnici, vještaci...) kako bi se dogovorila objektivna vrijednost naknade za izradu nalaza i mišljenja."]
[1586,"ALEKSANDER VRANKO","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Također se, svi oni koji su izrađivali ovaj pravilnik, trebaju očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja članaka na koje imam komentar, a osobito koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijenu izrade nalaza i mišljenja."]
[1587,"ALEKSANDER VRANKO","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U čl.15. st.3. brisati, jer vrijednost boda je toliko mizerna/sramna da mizernija ne može biti. Je li je birokrata koji je pisao pravilnik imao kalkulator pri ruci kada je određivao vrijednost boda? Također je mizerno postavljena cijena izrade pisanog nalaza od 150 do 4.000 bodova. Tipična birokratska normativna aktivnost koja neme veze sa stvarnosti života i rada. Sramno.\nTakođer brisati  st.4. do 7. koji reguliraju satnice koje obezvrijejđuju rad svakog vještaka ponaosobno."]
[1588,"INOSLAV NIKOLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života niti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja. \nU protivnom dolazi do situacije da je rad sudskog vještaka sustavno potplaćen, unatoč visokoj razini stručnosti, odgovornosti i pravne posljedice koje nalaz i mišljenje mogu imati na postupak.\nUmjesto propisanih 0,40 EUR, odrediti vrijednost boda na najmanje 1,20 EUR te osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH.\nNaknada za prisustvovanje raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta je preniska te ne pokriva stvarne troškove vremena, pripreme i prometa."]
[1589,"VIŠNJA PERAJICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Članak 15. stavak (3)\n\nPovijesni omjer naknade\n\nPrema ranijim propisima iz 1991. i 1998., naknada vještaka formirana je na temelju trostrukog\nprosječnog osobnog dohotka. Primjenom istog omjera na prosječnu plaću iz srpnja 2025. god.\nvrijednost boda bi trebala biti ≈1,07 EUR, pri čemu bi broj bodova bio 40, a ne 35.\n\nPrijedlog korekcije\n\nVrijednost boda: 1,00–1,20 EUR, umjesto predloženih 0,40–0,48 EUR.\n\nBroj bodova za izračun satnice: 40 bodova.\n\nCilj: uskladiti sat rada vještaka s tumačima, povijesnom praksom, složenošću posla,\nmeđunarodnim standardima i ekonomskom realnošću RH."]
[1590,"VIŠNJA PERAJICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Članak 15. \n\nEkonomija i komparativni parametri\n\nPrimjerom omjera BDP-a i prosjeka EU, sat rada vještaka u RH trebao bi biti 42,13–49,76 EUR\n(vrijednost boda ≈1,20–1,42 EUR).\n\nSat rada vještaka predloženih 14,00 EUR je niži od sata učenika/student servisa (≈8,26 EUR neto)\ni usluge čišćenja (≈20 EUR neto), što obezvrjeđuje stručnost, obrazovanje i iskustvo vještaka.\n\nSat rada vještaka predloženih 14,00 EUR je niži i od KV radnika (≈16 EUR), što nije opravdano."]
[1591,"VIŠNJA PERAJICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Članak 15. stavak (3)\n\nPredložene odredbe o vrijednosti boda i sata rada vještaka nisu prihvatljive zbog očitih\nnerazmjera u odnosu na:\n\nPovijesni kontekst i zakonodavnu praksu\n\nZakon o sudovima u poglavlju XIV. nosi naziv „Stalni sudski tumači i vještaci“, \nšto znači da se vještaci i tumači promatraju zajedno.\n\nU vrijeme donošenja odluka iz 1998. g., vrijednost boda i sata rada vještaka i tumača\nbila je ista (bod = 2,00 kn, sat = 70,00 kn).\n\nPredloženi pravilnik predviđa da od 2026. g. sat rada vještaka iznosi 14,00 EUR, \ndok je sat rada tumača 40,00 EUR. Time sat vještaka iznosi samo 35% sata tumača, \nšto nema opravdanja u obrazovanju, iskustvu niti složenosti rada.\n\nNerazmjer u povećanju vrijednosti kroz vrijeme\n\nOd 1998. do 2026. g., vrijednost sata rada tumača raste 431%, \ndok se predlaže rast boda vještaka od 48%?\n\nTo znači da bi vještak za istu naknadu morao raditi tri puta više od tumača.\n\nMeđunarodne usporedbe\n\nSat rada vještaka u Sloveniji: 51,00 EUR; u Hrvatskoj predloženo 14,00 EUR (3,64 puta niže).\n\nSat rada tumača u Sloveniji: 41,00 EUR, a vještaka 51,00 EUR što znači da je sat rada vještaka \nveći za 10,00 EUR odnosno za 24 %. \nStoga nije jasno zašto je predloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada tumača?\n\nOmjer u Sloveniji: vještak +24% u odnosu na tumača; u Hrvatskoj: vještak samo 35% tumača \nšto upućuje na diskriminaciju rada vještaka u RH u odnosu na EU.\n\n\nCilj: uskladiti sat rada vještaka s tumačima, povijesnom praksom, složenošću posla, \nmeđunarodnim standardima i ekonomskom realnošću RH.\n\nZaključak\n\nPredložene odredbe ne odražavaju ni složenost rada vještaka, ni visoku stručnu kvalifikaciju,\nni međunarodne standarde, niti ekonomske pokazatelje. \nNeophodno je uskladiti satnicu i vrijednost boda tako da se održi jednakost s tumačima, \nrealno vrednuje stručni rad i prati ekonomske parametre (inflacija, prosječne plaće, BDP, EU standardi)."]
[1592,"VIŠNJA PERAJICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Članak 15. stavak (3)\n\nSmatram da odredba članka 15. stavka 3., koja određuje vrijednost boda i cijenu sata, \nnije prihvatljiva u predloženom obliku, te zahtijeva hitnu reviziju i prilagodbu.\n\nObrazloženje:\n\nNedostatak kriterija u određivanju vrijednosti boda i sata\n\nU predloženom pravilniku nije jasno koje su kriterije koristili autori za određivanje \nvrijednosti boda od 0,40 EUR.\n\nNeophodno je da se MPUiDT očituje o korištenim kriterijima jer trenutna vrijednost \nne odražava stvarnu stručnost i složenost rada vještaka, koji su u pravilu visokoobrazovane \nstručne osobe.\n\nInflacija i ekonomska promjena od 1998. godine\n\nDosadašnja vrijednost boda od 0,27 EUR proizlazi iz utvrđene osnovice od 2,00 kn (1998. g.), \nšto je tada odgovaralo minimalnoj osnovici za obračun doprinosa od 1.370 kn (≈181,83 EUR).\n\nNovi iznos minimalne plaće iznosi 1.050 EUR, što znači rast od 5,77 puta. \nPreračunata vrijednost boda trebala bi biti 1,56 EUR.\n\nProsječna neto plaća u 1998. iznosila je 315,48 EUR, dok je u VIII/2025. \nprosjek 1.446 EUR (rast 4,58 puta) → vrijednost boda 1,24 EUR.\n\nOsnovica za plaće državnih službenika i namještenika porasla je 5,13 puta → vrijednost boda 1,39 EUR.\n\nProsječna neto plaća za VSS u 1998. bila je 408 EUR, dok je prosjek za sve djelatnosti\n u VIII/2025. 1.446 EUR → vrijednost boda 0,94 EUR.\n\nProsječna vrijednost svih kretanja daje okvirnu vrijednost boda od ≈1,20 EUR, \nšto je višestruko više od predloženih 0,40 EUR.\n\nNeprikladnost predložene vrijednosti za ekonomska vještačenja\n\nEkonomskim vještacima u kaznenim i drugim složenim predmetima često je potrebno obraditi \ndesetke tisuća do stotinu tisuća stranica dokumentacije, analizirati knjigovodstvene i financijske \npodatke, provoditi istraživanja u bazama i kod trećih strana.\n\nS predloženom vrijednošću od 4.000 bodova za vještačenje nije moguće pokriti \nstvarni utrošak sati i složenost rada.\n\nTrenutni pravilnik poistovjećuje sve struke vještaka, što je nepravedno prema vještacima \nekonomske struke i ne odražava opseg njihovog rada.\n\nPrijedlog\n\nRevizija vrijednosti boda i sata prema objektivnim kriterijima rasta minimalne plaće, \nprosječne plaće i osnovica državnih službenika. Preporučena prosječna vrijednost boda: ≈1,20 EUR.\n\nUsklađivanje vrijednosti boda s kompleksnošću vještačenja, posebno za ekonomske vještake\ni druge složene struke.\n\nMinistarstvo pravosuđa treba jasno objasniti kriterije i metodologiju određivanja vrijednosti boda i sata u pravilniku."]
[1593,"NIKOLA MAŠIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vrijednost boda vještaka nije se mijenjala posljednjih 27 godina!!! U javnom je interesu da vrijednost boda vještaka bude cjenovno harmonizirana sa ostalim sudionicima u odgovarajućem dijelu pravosudnog sustava želimo li poboljšati efikasnost postojećeg stanja. Stoga smatram da vrijednost boda vještaka ne bi smjela biti manja 0d 1,50 EUR."]
[1594,"VIŠNJA PERAJICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. treba dodatno jasno definirati način ispostavljanja računa vještaka pravosudnim tijelima,\npostupak podnošenja zahtjeva za naknadu i troškove te rokove, te uskladiti isti sa e-Komunikacijom,\nZakonom o fiskalizaciji i Zakonom o PDV-u, kako bi se spriječile pravne nesigurnosti i administrativni\nproblemi, posebice s obzirom na stupanje na snagu Zakona o fiskalizaciji 01.01.2026."]
[1595,"MARIO TKALEC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Članak ne definira način ispostavljanja računa vještaka pravosudnim tijelima. Naime, e-komunikacijom je predviđeno da vještak prenosi račun na spis, dok je Zakonom o fiskalizaciji propisano da vještak ispostavlja računu pravosudnim tijelima. Prema tome, nejasno je što vještak ispostavlja i kome. E-komunikacija nije u skladu sa Zakonom o fiskalizaciji, a Pravilnik ne navodi proceduru. Nadalje, uzevši u obzir propisane rokove po Zakonu o fiskalizaciji, nije poznato u kojem roku raspravni sudac mora donijeti rješenje u vezi troška vještačenja,. Prema tome, Pravilnik treba uskladiti sa e-Komunikacijom, Zakonom o fiskalizaciji i Zakonom o PDV-u, te dodano precizirati proceduru u pogledu e-računa, zahtjeva za nagradu i troškova, kao i rokove. Napominjem da Zakon o fiskalizaciji stupa na snagu 01.01.2026. godine, a procedura je i dalje nejasna."]
[1596,"STRAHIMIR BANOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U potpunosti podržavam osnovane primjedbe Hrvatskog instituta za ekonomska vještačena-mr.sc. Zrinko Ručević. Termin nagrada uključuje  priznanje a kada je žeton medalja,vrbca ili drugi predmet namijenjen za nošenje, poznat je kao odlikovanje.Ja za vještaćenja u Kaznenim predmetima neradim ispod 15000 e.u a rad na raspravi naplaćujem 500 eu ukoliko treje izvan mjesta boravka pripisuju se svi dododatni troškovi\nlo \nDr Strahimir Banović\nMentor za sudske vještake Hrvatske liječničke komore"]
[1597,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada? Kako objasniti i shvatiti da je u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više."]
[1598,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Obzirom da je prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta, po toj osnovi može se zaključiti da bi vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR"]
[1599,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Ako se uzme primjer prosječna neto plaće u 1998.godine, u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), koja je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR, slijedom navedenog razvidan je porast od 4,58 puta stoga bi vrijednost boda trebala biti najmanje 1,24 EUR."]
[1600,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i nije primjerena za rad većinom visokoobrazovanih stručnih osoba"]
[1601,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15. : prijedlog da se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu"]
[1602,"MARIO TKALEC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Sukladno tržišnim uvjetima, a koje predlagatelj nije procijenio, vrijednost boda je minimalno 1,5 EUR. Ukoliko je potrebo obrazloženje, kao vještak iz područja ekonomije spraeman sam istu vrjiednost boda obrazložiti predlagatelju kada god je potrebno sa relevantnim dokazima."]
[1603,"MARIO TKALEC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Cijeli članak nije životan i daleko je od prakse, te je nužna promjena cijelog članka u suradnji sa osobama iz prakse.\n\nNaime, članak limitira trošak vještačenja za izradu nalaza i mišljenja na maksimalno 1.600 EUR. Primjer iz prakse... Vještačenje predmeta od svega 1500 stranica, u spisu je USB stick sa 6500 dokumenata, a svaki dokument ima oko 20 stranca. Vještak na izradi nalaza i mišljenja potroši 3 mjeseca. Prema predlagatelju, vještak za izradu nalaza i mišljenja ispostavlja račun na 1.600 EUR bruto, a što iznosi oko 533 EUR bruto mjesečno što je daleko ispod minimalne plaće, a pogotovo za nekoga fakultetski obrazovnog. Radi toga, postojeći vještaci će se baviti drugim poslovima i doći će do manjka vještaka naročito u kaznenim spisima.\n\nZašto je raspon bodova baš od 150-4000? Iz navedenog proizlazi da vještak za 150 bodova, najjednostavnije vještačenje (nije jasno što je to) odlazi na sud, preuzima spis. proučava spis, izrađuje nalaz i mišljenje. predaje spis na sud za, po predlagatelju za 60 EUR bruto, a koji 60 EUR zaračuna majstor za dijagnostiku kvara na perilici za rublje po dolasku bez popravka.\n\nNadalje, nije definirano slijedeće:\n- tko definira broj bodova - vještak ili sudac\n- kako se definira broj bodova\n- da li ostale radnje obuhvaćaju proučavanje spisa u ekonomskim vještačenjima\n- da li ostale radnje obuhvaćaju pribavljanje dokumentacije\n\nZašto \"Za izbivanje iz mjesta prebivališta odnosno boravišta za vrijeme putovanja vještak ima pravo na nagradu od 20 bodova po svakom započetom satu, ali najviše  sedam sati\" jer izbivanje može trajati i duže--- Primjerice, osoba je iz Zagreba i treba vještačiti u Dubrovniku... Za 500 km putuje se oko 5 sati do Dubrovnika, 2 sata pribave dokumentacije i vještak se besplatno vraća. Navedena odredba ne samo da nije realna, već je u suprotnosti sa svim ekonomskim načelima.\n\nNapominjem , da povećanje vrijednosti boda sa 0,27 EUR na 0,40 EU u razdoblju od preko 27 godina, odnosno 28 godina do stupanja na snagu Pravilnika, predstavlja povećanje od oko 0,005 EUR po bodu i po godini.\n\nCijeli članak je paušalno izrađen i nema veze sa realnošću, te bi predlagatelj  nužno trebao kontaktirati osobe iz svake grane vještačenja da bi bio upoznat sa problematikom u praksi. Nadalje, problem cijena vještačenja traje preko 27 godina i predlagatelj bi konačno morao nešto poduzeti jer ovakvim paušalnim i nerealnim prijedlozima narušava dignitet i pravosuđa i vještaka. Jedino komunikacijom sa praksom se može stvoriti realan uvid u probleme."]
[1604,"INGRID ŽUDIH-KOROMAN","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Sustav bodovanja sa ovako velikim rasponom (150-4000) a bez bilo kakvih kriterija, je nejasan sam po sebi, i omogućuje objema stranama diskreciono pravo u tumačenju. Na koji će način sud vrednovati izrađeni nalaz i mišljenje, ako nema polaznu osnovu. Također, polazeći od pretpostavke da je vještak samostalan i neovisan u svome radu, ako svaki sud ima pravo minorizirati rezultat toga rada, samostalnost je ozbiljno dovedena u pitanje. Ako se u ovom Pravilniku kao mjera vrednovanja koriste pojmovi iz Odvjetničke tarife (nagrada, bod), onda bi i ovaj sustav trebalo povezati sa vrstom predmeta kako je to u spomenutoj odvjetničkoj tarifi.\nVrijednost boda bi svakako trebala biti bliža vrijednosti boda odvjetnika, jer se neće isplaćivati po radnji nego jednokratno za izrađeni nalaz i mišljenje.\nPojam \"zahtjev za isplatu\" je potrebno uskladiti sa poreznim propisima i različitim poreznim statusima sudskih vještaka. \nNastavno na prethodno, obzirom na aktualni Zakon o fiskalizaciji, predlaže se uskladiti stajališta sa Ministarstvom financija te jasno odrediti da pravosudna tijela nisu obveznici eRačuna u pravosudnim predmetima u kojima određuju pravo na isplatu nagrade i naknada troškova sudskim vještacima."]
[1605,"IRENA ŽUNTAR","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ",{"$cut":{"chars":21030,"head":"Uz čl. 15. :\n- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu (vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u drugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova\nUz čl.15.3.- vezano za vrijednost boda i sata\n- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska, banalizira rad i ulogu vještaka, te ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR \n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080  kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV)  iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR \n- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR.\n- Takva odredba  nije  prihvatljiva jer u vještačenjima, naročito u kaznenim i drugim predmetima, koji sadrže vrlo veliki broj stranica (čak i nekoliko tisuća stranica) nije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova.\n\nUz čl. 15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo.\n- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EU"}}]
[1606,"VLADIMIR NJEGOVAN","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vrijednost boda od 0.4 EUR je smiješna, nedostojna . Novu vrijednost vboda treba postaviti ovako: 2 HRK  pomnožiti s koeficijentom Prosječan  mjesečni dohodak VSS ra dnika  u 2025. Podjeljen s prosječnim  dohotkom VSS radnika u 1998. godini.  Takva se  vrijednost boda   usklađuje u svakoj godini s faktorom porasta  prosječnog dohotka u proteklom periodu (godini)."]
[1607,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Visina troška vještačenja ovisi o obimu i složenosti predmeta vještačenja i ne može se administrativno ograničiti.\nOvim člankom su iz normativnog okvira izostavljene pravne osobe koje trenutno zakonito obavljaju složenija vještačenja po nalogu sudova i državnih odvjetništava prema čl. 27. PSSV. Predlaže se zadržati postojeće rješenje iz sadašnjeg čl. 27. PSSV koje glasi: \"Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, zavodi, ustanove i državna tijela iz članka 4. ovog Pravilnika postoji poseban cjenik usluga, sud će nagradu za obavljeno vještačenje odrediti prema tom cjeniku.\""]
[1608,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nejasno je na koji način je predlagatelj za promjenu vrijednosti boda u čl. 15.3. u razdoblju od 1998.g. do 2026.g. izračunao da je riječ o promjeni za gotovo 28 godina od 0,13 EUR. Niti jedan ekonomski parametar promjene u razdoblju od veljače 1998.g. do siječnja 2026.g. (za kad je predviđeno stupanje na snagu Pravilnika) ne upućuje da bi razlika u odnosu na postojeću vrijednost boda iznosila 0,13 EUR"]
[1609,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe - Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR - Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR. - Prema javnodostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR - Za cijelu 1998. godine prosječna neto plaća u RH za VSS iznosila je 3.080 kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz 2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV) iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR Stoga, predložena vrijednost boda od 0,40 EUR ne odgovara niti jednom parametru promjene te ne odražava stvarnu vrijednost."]
[1610,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR"]
[1611,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se promjena stavka 3. na način da isti glasi: (3) Nagrada se određuje u bodovima, a vrijednost boda je 1,20 eura bruto bez poreza na dodanu vrijednost"]
[1612,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz 15.3. i 15.4. - Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“. U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više. - U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo. - Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada. - Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat. - Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR - Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada. Prema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za 4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR. Kako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR."]
[1613,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se promjena čl. 15.3. na način da je vrijednost boda najmanje 1,16 EUR bruto bez PDV-a (kako bi se održala ista vrijednost sata rada kao i tumačima (od 1998 do danas)"]
[1614,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz. čl. 15.5. - - temeljem predloženog vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova što je u suprotnosti sa realno izgubljenom vremenu (npr. vještak iz istočnog dijela Zagreba treba doći na raspravu u Trgovački sud u Karlovac koja traje cca 20 min javnim prijevozom. Vještak će za 20 min rasprave utrošiti cijeli radni dan koji neće moći naplatiti"]
[1615,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.3. - Predlaže se promjena na način da glasi: 1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000 bodova (jer se prema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje usmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog 2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova- brisati Dodati: 3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova na više"]
[1616,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.3. Predloženim nije precizirano pravo vještaka na naplatu pisanih očitovanja što ne bi trebalo biti manje od 100 bodova. Naime, u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati."]
[1617,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.4. potrebno je pojasniti na što se odnosi npr. riječ analiza kako bi se izbjeglo tumačenje u praksi da je riječ o npr, kemijskoj analizi a ne i o analizi financijske dokumentacije."]
[1618,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se promjena stavka 4. na način da isti glasi: Za posebne radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza uključivo i pregled i analiza dokumentacije, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, pisanje očitovanja i davanja dopuna vještačenja na nove zadatke te dr.) nagrada se uz obračun iz stavka 3. utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova."]
[1619,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz čl. 15.7. preciznije odrediti na način da je nedvojbeno da se odnosi za slučaj obračuna po satima rada (kako je i sada na snazi)"]
[1620,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz čl. 15.7. predlaže se da isti glasi: Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke."]
[1621,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predloženim Pravilnikom nigdje nije predviđen automatizam u promjeni vrijednosti boda a svjedoci smo da upravo zbog izostanka takve odredbe bod vještaka nije mijenjan od veljače 1998.g."]
[1622,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati čl. 15.8. - čl. 15.8.- usklađenje vrijednosti boda - Vrijednost boda se automatski usklađuje za postotak rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike i stupa na snagu od mjeseca kad se primjenjuje za iste."]
[1623,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati čl. - Pravosudno tijelo je o primljenom zahtjevu za isplatu nagrade vještaku dužno donijeti odgovarajuće rješenje u roku od 8 dana po primitku istog - U slučaju da je u parničnim predmetima iznos zatražene nagrade vještaka u visini do prethodno uplaćenog predujma za vještačenje, pravosudno tijelo će po donošenjem rješenja po primitku zahtjeva vještaka naložiti isplatu nagrade u roku od 8 dana - U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja."]
[1624,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Stavkom 7, se predlaže da vještak dostavlja zahtjev dok nigdje nije propisano o čemu je riječ ni što to točno znači kao ni postupanja pravosudnih tijela u odnosu na taj dokument/zahtjev. Predloženim nigdje nije propisan postupak u odnosu na fiskalizaciju računa koja je za obveznike iste u primjeni od 01.01.2026.g. kao ni na koji način vještak ispostavlja, gdje je primjenjivo, eRačun. Nedostaje cjelokupna procedura zahtjeva za naknadu vještaka usklađena sa Zakonom o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0."]
[1625,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka, te se daje prijedlog: \n• priprema vještaka za dolazak na ročište po satu (najmanje 1 sat) \n• dodatak za žurnost u postupanju (rok za izradu 16-29 dana) – uvećanje za 50% \n• dodatak za izuzetnu žurnost u postupanju (rok za izradu do 15 dana) – uvećanje za 100% \n• pisano očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku 100 bodova"]
[1626,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena vrijednost sata rada od 14,00 EUR bruto (bez PDV-a) za osobe koje su visokoškolski obrazovane, koje imaju najmanje 8 godina radnog staža prije imenovanja za vještaka, ne odražava znanje, obrazovanje, odgovornost i iskustvo vještaka."]
[1627,"MARKO DVORSKI","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U odnosu na cijene sata rada vještaka, iz javnoobjavljene studije Euroexpert od prošle godine, cijene sata rada sudskog vještaka su po zemljama iznosile: Belgija do 150 EUR/h, Češka 42 EUR/h, Francuska 81 EUR/h, Njemačka do 180 EUR/h, Nizozemska 142 EUR/h, Portugal 102 EUR/h te za nama bliske zemlje Srbija do 90 EUR/ h dok je u Sloveniji sat propisan u vrijednosti od 51 EUR/h. Navedeno upućuje na neprimjereno nisko predložene cijene sata rada za vještake u RH od 14 EUR/h ili na diskriminatorni položaj vještaka u RH u odnosu na vještake u EU"]
[1628,"VIŠNJA PERAJICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Budući da sudski vještak pruža stručnu uslugu na zahtjev suda ili drugih ovlaštenih tijela, \npravedniji i terminološki točan izraz je „naknada za vještačenje”. \nDodatno, izraz „nagrada” ima značenje dobrovoljnog i nenormiranog davanja, dok se u ovom slučaju\nradi o utvrđenoj naknadi za rad, kao i kod drugih stručnih usluga u pravnom sustavu.\n\nPredložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života niti s ekonomskim kretanjima \nu Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno\nje značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja. \n\nU protivnom dolazi do situacije da je rad sudskog vještaka sustavno potplaćen, unatoč visokoj razini stručnosti, \nodgovornosti i pravne posljedice koje nalaz i mišljenje mogu imati na postupak.\n\nUmjesto propisanih 0,40 EUR, odrediti vrijednost boda na najmanje 1,20 EUR te osigurati mehanizam godišnjeg\nusklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH.\n\nPredloženi Pravilnik ne razlikuje stupanj složenosti vještačenja, iako se u praksi nalaz i mišljenje mogu znatno \nrazlikovati po obujmu, stručnim metodama i vremenu potrebnom za njihovu izradu.\n\nTrenutno propisani fiksni raspon bodova ne omogućuje pravedno vrednovanje rada vještaka, što dovodi do\nneujednačene i često neopravdano niske naknade. Pravilnik bi morao sadržavati kategorizaciju vještačenja na:\n\n- jednostavna vještačenja\n- srednje složena vještačenja\n- vrlo složena vještačenja\n\nte uz svaku kategoriju propisati preporučeni raspon bodova i jasne kriterije za njihovu primjenu.\nTakođer, naknada za prisustvovanje raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta je preniska, te ne pokriva\nstvarne troškove vremena, pripreme i prometa."]
[1629,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nagrada vještaka, odnosno vrijednost boda bi trebala pratiti statističke pokazatelje potrošačkih cijena. Osim navedenog parametra moguće je izračun dobiti i u odnosu na minimalnu ili prosječnu neto plaću u RH. Nemoguće je, neživotno i nelogično da je bod ostao isti, a prema svim projekcijama plaća proteklih godina razvidno je nužno uvećanje boda, u skladu sa uvećanjem troškova. Vrijednost boda stalnog sudskog vještaka, temeljem rasta većeg broja parametara u razdoblju od 1998.g. do danas objektivno iznositi 1,20 EUR."]
[1630,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života niti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja. \nU protivnom dolazi do situacije da je rad sudskog vještaka sustavno potplaćen, unatoč visokoj razini stručnosti, odgovornosti i pravne posljedice koje nalaz i mišljenje mogu imati na postupak.\nUmjesto propisanih 0,40 EUR, odrediti vrijednost boda na najmanje 1,20 EUR te osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH.\nNaknada za prisustvovanje raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta je preniska te ne pokriva stvarne troškove vremena, pripreme i prometa."]
[1631,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Suci paušalno određuju visinu predujma koja vrlo često nije dostatna ni za inicijalni nalaz i mišljenje, a pogotovo za naknadne radnje. Pravilnikom je potrebno obuhvatiti i druge radnje koje se stavljaju pred vještaka, primjerice:\n1. ukinuti maksimum od 4.000 bodova \nZnačajan je broj vještačenja primjerice na Trgovačkom sudu koji vrlo lako premašuje taj dodijeljeni iznos i još se „štedi“ na troškovima odlaska i rada na terenu, što u konačnici dovodi do dopune vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi padaju na teret vještaka a i do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa.\n2. očitovanja i dopune vještačenja - minimalno 150 bodova ili po satu uz obrazloženje utroška\nPredloženim se ne navodi da bi se za očitovanja imalo pravo na naknadu. U praksi se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. Da ne govorimo kada se nađete u „obijesnom parničenju“ pa točno vidite da odvjetnici prigovaraju samo kako bi povećali broj podnesaka koji nerijetko budu vrijednosti od par tisuća eura.\n3. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodova\nRočišta često znaju biti 9, 12 ili čak 18 mjeseci od izrade vještva što zahtjeva ponovni pregled cjelokupne dokumentacije koji kod složenih predmeta nakon dugo vremena i 60 vještava izrađenih u međuvremenu, zna potrajati i cijeli dan. \n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodova\nVrlo često se pored izdanog pisanog mišljenja zahtjeva pristup ročištu i ponovno davanje mišljenja na pitanja već obrađena u vještvu ili odgovore na nova pitanja. Veliki broj sudaca smatra da ovo nije potrebno dodatno „nagraditi“ jer da je to već sadržano u onoj inicijalnoj crkavici koju su dali. \n 5. priprema i pristup ročištu za koeg vještak nije bio obaviješten da se neće održati\n6. propisivanje roka za isplatu vještaku\nZakon uredno propisuje rok od 30 dana, ali svjedoci smo svi da se to ne poštuje. \nMnogi suci čekaju da se razjasne svi prigovori odvjetnika prije nego se odluče na isplatu vještaku, što mi je s jedne strane razumljivo. Ali isto tako imate mnoge suce koji donesu presudu, ili spis ode na 2. stupanj ili ode u arhivu a da vještak nije plaćen. \nNemoguće je raditi u uvjetima kada čekate isplatu po 6-9-12 ili više mjeseci za svoj rad."]
[1632,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","uz cijeli članak:\n- iznos nagrade i naknade potrebno povezati ili s VPS-om, ili brojem listova spisa ili nekim drugim kvantitativnim parametrom u vezi vještačenja, te kao i u Odvjetničkoj tarifi odijeliti kaznene, ovršne, parnične i ostale postupke prema kategorijama složenosti\n- vrijednost boda najmanje 1,00 eura (što je 50% od odvjetničke tarife koja se utvrđuje po radnji dok se vještačenjem obuhvaća cjelokupni spis)\n- što se podrazumijeva pod pojmom „izbivanjem iz mjesta prebivališta/boravišta“, koja udaljenost, odlazak u drugu JLPRS ili prvo sljedeće naseljeno mjesto?\n- Stavak 7. je nepotreban i nije jasno kako se uklapa u kontekst isplate nagrade, odnosno koje konkretno stavke je potrebno obrazložiti, pretpostavka je da se mislilo na dokaze o postojanju troškova a koji su obrađeni u čl. 18;"]
[1633,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka, te se daje prijedlog:\n\n• priprema vještaka za dolazak na ročište po satu (najmanje 1 sat)\n• dodatak za žurnost u postupanju (rok za izradu 16-29 dana) – uvećanje za 50%\n• dodatak za izuzetnu žurnost u postupanju (rok za izradu do 15 dana) – uvećanje za 100%\n• pisano očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku 50 bodova"]
[1634,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Pojedina vještačenja zahtijevaju višemjesečni rad (ponekad i duže od godinu dana) te se predlaže da vještak ima pravo na dio naknade i prije obavljene usluge prilikom rada na vještačenjima koja zahtijevaju značajno vrijeme za izradu vještačenja.\n\nNedostatak kompenzacije za administrativne troškove: nagrada neadekvatno pokriva rastuće administrativne troškove, troškove edukacije i nabavke opreme, što je u EU uobičajeno dio kalkulacije tarifa"]
[1635,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati čl. 15.9. – nigdje nije propisano što je to zahtjev niti postupanje pravosudnog tijela u odnosu na  zaprimljeno. Navedeno je nužno propisati a posebno s obzirom na Zakon o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Pravosudno tijelo je o primljenom zahtjevu za isplatu nagrade vještaku dužno donijeti odgovarajuće rješenje u roku od 8 dana po primitku istog\n- U slučaju da je u parničnim predmetima iznos zatražene nagrade vještaka u visini do prethodno uplaćenog predujma za vještačenje, pravosudno tijelo će po donošenjem rješenja po primitku zahtjeva vještaka naložiti isplatu nagrade u roku od 8 dana\n- U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja.\n- Nedostaje kompletna procedura zahtjeva za naknadu vještaka usklađena sa Zakonom o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Nije objašnjeno a potrebno je: da li vještak na predmetni spis e-komunikacijom šalje zahtjev za naknadu, odnosno specifikaciju naknade, a račun računovodstvu Suda. Procedura kojom sudac izdaje rješenje o isplate, kao i procedura kojom računovodstvo temeljem tog rješenje obavlja isplatu, te rokovi isplate po računovodstvu. Potrebno propisati način postupanja. Posebno dati postupanja u vezi eRačuna i fiskalizacije gdje je primjenjivo ili propisati da se vještačenja isključuju iz te regulativa.\n- Vještaci se u praksi susreću sa smanjenom likvidnošću iz razloga što pojedina rješenja o isplati ili plaćanja čekaju po više mjeseci, i to: radi vremena potrebnog da sudac iza rješenje o isplati i radi vremena, odnosno obrade računovodstva izdanih rješenja o isplate. Blaži primjer iz prakse, ali učestao - nalaz je predan 15.05.25., sudac je rješenje napiše 15.06.25, a računovodstvo obavi isplatu 15.07.25. \n- Često se rješenje napiše i donese značajno nakon izrade vještačenja pa je potrebno propisati da pravosudno tijelo u roku od 8 dana mora donijeti rješenje"]
[1636,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati čl. 15.8.\n- čl. 15.8.- usklađenje vrijednosti boda\n- Vrijednost boda se automatski usklađuje za postotak rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike i stupa na snagu od mjeseca kad se primjenjuje za iste. Obrazloženje- kako bi se izbjegla u budućnosti mogućnost da ponovno vještacima se ne uskladi vrijednost boda u dugogodišnjem razdoblju, potrebno je imati automatizam povećanja vrijednosti boda.\n- Kako bi se izbjegla mogućnost da se u budućnosti ponovno vještacima ne usklađuje bod potrebno je imati automatizam pa se predlaže da se vrijednost boda povećava za postotak rasta minimalne plaće i stupa na snagu od mjeseca usklađenja iste."]
[1637,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz čl. 15.7.\n- Dodati- obračunate po satima pa se predlaže da članak glasi: Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke (kako je i do sad bilo)."]
[1638,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.5.\n- Dodati: Za pripreme za usmeno izlaganje izvještaja i mišljenja ili procjene pripada sudskom vještaku ili sudskom procjenitelju najmanje 2 sata. Naime, često se ročište održava i više godina nakon što je vještačenje obavljeno a kod pojedinih predmeta nije izuzetak da vještak treba uložiti u pripremu značajno vrijeme."]
[1639,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz stavak 4. Dati bolje obrazloženje na što se odnosi npr. analiza nije detaljno obrazloženo što bi to točno bilo, dodati da se to odnosi i na: analiza dokumentacije, analiza računa, financijskih izvještaja i sl. koja se može obračunati u satima uz stavak 3. točka 1. gdje je navedeno Izrada nalaza i mišljenja, kako bi se dobio strukturiran izračun vrijednosti."]
[1640,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.4.\n- Promjena članka na način da isti glasi: Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza uključivo i pregled i analiza dokumentacije, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, pisanje očitovanja i davanja dopuna vještačenja na nove zadatke te dr.) nagrada se uz obračun iz stavka 3. utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova.\nObrazloženje: radi izbjegavanja mogućih tumačenja da se riječ analiza odnosi npr. na kemijsku analizu potrebno je dodati da je riječ i o pregledu te analizi dokumentacije."]
[1641,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.3.\n- Predlaže se promjena na način da glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000  bodova (jer se prema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje usmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova- brisati!- Pojasniti kakvo je to interdisciplinarno vještačenje za tu predloženu vrijednost od 60,00 EUR\nDodati: \n3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova na više"]
[1642,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Dugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka.\n- Nepostojanje revizije visine naknada: Nije predviđen mehanizam redovite revizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima (inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno obezvređivanje."]
[1643,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Generalno vezano uz vrijednost sata:\n- Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se ne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u tim slučajevima.\n- Prema Izvještajima Glavnog državnog odvjetnika RH o radu Državnih odvjetništava samo u razdoblju otkako je RH članica EU oduzeta je imovina u korist RH u iznosu od 305,8 milijuna EUR odnosno u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR što ne bi bilo moguće posebno bez provođenja knjigovodstveno-financijskih vještačenja. Stoga vještaci pridonose punjenju državnog proračuna RH.\n- Bez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH ne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR. U svim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na teret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH.\n- Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na vještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret državnog proračuna.\n- Predviđen iznos od 4.000 bodova po predloženoj cijeni koja je neprihvatljiva od 0,40 EUR daje ukupan iznos od 1.600,00 EUR a navedeno nije dovoljno za izradu bilo koje procjene. Predloženi način bi doveo do sniženja trenutno primjenjivih cijena za izradu procjena.\n- Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od tržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje i zadržavanje najboljih eksperata u sustavu"]
[1644,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- temeljem predloženog vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova što je u suprotnosti sa realno izgubljenom vremenu (npr. vještak iz istočnog dijela Zagreba treba doći na raspravu u Trgovački sud u Karlovac koja traje cca 20 min javnim prijevozom. Vještak će za 20 min rasprave utrošiti cijeli radni dan koji neće moći naplatiti"]
[1645,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- vrijednost boda 1,00 EUR a sat 40 bodova a ne 35 bodova"]
[1646,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Prilikom uspostavljanja RH 1991.g. su preuzeti zakoni uključivo i objavljeno u NN 8/88 Pravilnik o naknadi troškova u sudskim postupcima, kojim je određeno da je nagrada vještaku jednaka trostrukom osobnom dohotku. Na isti način bi odgovarala i cijena formirana 1998.g. Primjenom tog omjera na prosječnu plaću iz srpnja 2025.g. vrijednost boda bi morala biti 1,07 EUR."]
[1647,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Prema javnoobjavljenim izjavama ministra M. Pilepića Vlada RH je od 2020. do danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim službama (na teret proračuna), dok MPUiDT predlaže povećanje naknade za vještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna)."]
[1648,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo.\n- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada.\n- Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\n- Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR\n- Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\nPrema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR.\nKako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR.\n- Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene satnice od 14,00 EUR.\n- U Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR a vještaka 51,00 EUR odnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je predloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada tumača?\n- Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU\n- Usporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s cijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR (odnosno bod bi trebao biti 1,42 EUR)\n- Usporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR.\n- U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženom s cijenom sata od 14,00 EUR kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- U Srbiji je sat rada vještaka 42,65 EUR a za RH se predlaže od 2026.g. 14,00 EUR odnosno niže od Srbije za 28,65 EUR.\n- Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava, u odnosu na 2025.g. za 0,50 EUR. Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 28 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanja obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- Sat usluge čišćenja je najmanje 20,00 EUR neto dok ministarstvo predlaže sat rada vještaka od cca 8,00 EUR neto odnosno za 12,00 EUR niže od usluge čišćenja. \n- Budući je minimalna cijena usluge čišćenja po satu 20,00 EUR neto, a  predloženo je da usluga rada vještaka bude cca 8,00 EUR neto pa bi usluga čišćenja bila gotovo 3 puta skuplja od usluge rada vještaka.\n- Prema cjeniku komunalnih usluga sat rada KV radnika iznosi 16,00 EUR pa je nejasno zašto bi cijena sata rada vještaka bila niža od cijene KV radnika."]
[1649,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz 15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više."]
[1650,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz čl.15.3.- vezano za vrijednost boda i sata\n- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR \n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080  kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV)  iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR \n- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR.\n- Takva odredba  nije  prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova.\n- Ovaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako. Vještaci ekonomske struke od svih ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine knjigovodstvene dokumentacije. Od vještaka se traži prikupljanje dokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po bazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih radnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano."]
[1651,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","uz čl. 15. :\n- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu (vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u drugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova"]
[1652,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života niti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja. \nU protivnom dolazi do situacije da je rad sudskog vještaka sustavno potplaćen, unatoč visokoj razini stručnosti, odgovornosti i pravne posljedice koje nalaz i mišljenje mogu imati na postupak.\nUmjesto propisanih 0,40 EUR, odrediti vrijednost boda na najmanje 1,20 EUR te osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH.\nNaknada za prisustvovanje raspravi i za izbivanje iz mjesta prebivališta je preniska te ne pokriva stvarne troškove vremena, pripreme i prometa.\n\n\nNagrada vještaka, odnosno vrijednost boda bi trebala pratiti statističke pokazatelje potrošačkih cijena. Osim navedenog parametra moguće je izračun dobiti i u odnosu na minimalnu ili prosječnu neto plaću u RH. Nemoguće je, neživotno i nelogično da je bod ostao isti, a prema svim projekcijama plaća proteklih godina razvidno je nužno uvećanje boda, u skladu sa uvećanjem troškova. Vrijednost boda stalnog sudskog vještaka, temeljem rasta većeg broja parametara u razdoblju od 1998.g. do danas objektivno iznositi 1,20 EUR."]
[1653,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Suci paušalno određuju visinu predujma koja vrlo često nije dostatna ni za inicijalni nalaz i mišljenje, a pogotovo za naknadne radnje. Pravilnikom je potrebno obuhvatiti i druge radnje koje se stavljaju pred vještaka, primjerice:\n1. ukinuti maksimum od 4.000 bodova \nZnačajan je broj vještačenja primjerice na Trgovačkom sudu koji vrlo lako premašuje taj dodijeljeni iznos i još se „štedi“ na troškovima odlaska i rada na terenu, što u konačnici dovodi do dopune vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi padaju na teret vještaka a i do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa.\n2. očitovanja i dopune vještačenja - minimalno 150 bodova ili po satu uz obrazloženje utroška\nPredloženim se ne navodi da bi se za očitovanja imalo pravo na naknadu. U praksi se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. Da ne govorimo kada se nađete u „obijesnom parničenju“ pa točno vidite da odvjetnici prigovaraju samo kako bi povećali broj podnesaka koji nerijetko budu vrijednosti od par tisuća eura.\n3. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodova\nRočišta često znaju biti 9, 12 ili čak 18 mjeseci od izrade vještva što zahtjeva ponovni pregled cjelokupne dokumentacije koji kod složenih predmeta nakon dugo vremena i 60 vještava izrađenih u međuvremenu, zna potrajati i cijeli dan. \n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodova\nVrlo često se pored izdanog pisanog mišljenja zahtjeva pristup ročištu i ponovno davanje mišljenja na pitanja već obrađena u vještvu ili odgovore na nova pitanja. Veliki broj sudaca smatra da ovo nije potrebno dodatno „nagraditi“ jer da je to već sadržano u onoj inicijalnoj crkavici koju su dali. \n 5. priprema i pristup ročištu za koeg vještak nije bio obaviješten da se neće održati\n6. propisivanje roka za isplatu vještaku\nZakon uredno propisuje rok od 30 dana, ali svjedoci smo svi da se to ne poštuje. \nMnogi suci čekaju da se razjasne svi prigovori odvjetnika prije nego se odluče na isplatu vještaku, što mi je s jedne strane razumljivo. Ali isto tako imate mnoge suce koji donesu presudu, ili spis ode na 2. stupanj ili ode u arhivu a da vještak nije plaćen. \nNemoguće je raditi u uvjetima kada čekate isplatu po 6-9-12 ili više mjeseci za svoj rad."]
[1654,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- iznos nagrade i naknade potrebno povezati ili s VPS-om, ili brojem listova spisa ili nekim drugim kvantitativnim parametrom u vezi vještačenja, te kao i u Odvjetničkoj tarifi odijeliti kaznene, ovršne, parnične i ostale postupke prema kategorijama složenosti\n- vrijednost boda najmanje 1,00 eura (što je 50% od odvjetničke tarife koja se utvrđuje po radnji dok se vještačenjem obuhvaća cjelokupni spis)\n- što se podrazumijeva pod pojmom „izbivanjem iz mjesta prebivališta/boravišta“, koja udaljenost, odlazak u drugu JLPRS ili prvo sljedeće naseljeno mjesto?\n- Stavak 7. je nepotreban i nije jasno kako se uklapa u kontekst isplate nagrade, odnosno koje konkretno stavke je potrebno obrazložiti, pretpostavka je da se mislilo na dokaze o postojanju troškova a koji su obrađeni u čl. 18;"]
[1655,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Pojedina vještačenja zahtijevaju višemjesečni rad (ponekad i duže od godinu dana) te se predlaže da vještak ima pravo na dio naknade i prije obavljene usluge prilikom rada na vještačenjima koja zahtijevaju značajno vrijeme za izradu vještačenja.\n\nNedostatak kompenzacije za administrativne troškove: nagrada neadekvatno pokriva rastuće administrativne troškove, troškove edukacije i nabavke opreme, što je u EU uobičajeno dio kalkulacije tarifa\n\nNisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka, te se daje prijedlog:\n\n• priprema vještaka za dolazak na ročište po satu (najmanje 1 sat)\n• dodatak za žurnost u postupanju (rok za izradu 16-29 dana) – uvećanje za 50%\n• dodatak za izuzetnu žurnost u postupanju (rok za izradu do 15 dana) – uvećanje za 100%\n• pisano očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku 50 bodova"]
[1656,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati čl. 15.9. – nigdje nije propisano što je to zahtjev niti postupanje pravosudnog tijela u odnosu na  zaprimljeno. Navedeno je nužno propisati a posebno s obzirom na Zakon o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Pravosudno tijelo je o primljenom zahtjevu za isplatu nagrade vještaku dužno donijeti odgovarajuće rješenje u roku od 8 dana po primitku istog\n- U slučaju da je u parničnim predmetima iznos zatražene nagrade vještaka u visini do prethodno uplaćenog predujma za vještačenje, pravosudno tijelo će po donošenjem rješenja po primitku zahtjeva vještaka naložiti isplatu nagrade u roku od 8 dana\n- U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja.\n- Nedostaje kompletna procedura zahtjeva za naknadu vještaka usklađena sa Zakonom o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0.\n- Nije objašnjeno a potrebno je: da li vještak na predmetni spis e-komunikacijom šalje zahtjev za naknadu, odnosno specifikaciju naknade, a račun računovodstvu Suda. Procedura kojom sudac izdaje rješenje o isplate, kao i procedura kojom računovodstvo temeljem tog rješenje obavlja isplatu, te rokovi isplate po računovodstvu. Potrebno propisati način postupanja. Posebno dati postupanja u vezi eRačuna i fiskalizacije gdje je primjenjivo ili propisati da se vještačenja isključuju iz te regulativa.\n- Vještaci se u praksi susreću sa smanjenom likvidnošću iz razloga što pojedina rješenja o isplati ili plaćanja čekaju po više mjeseci, i to: radi vremena potrebnog da sudac iza rješenje o isplati i radi vremena, odnosno obrade računovodstva izdanih rješenja o isplate. Blaži primjer iz prakse, ali učestao - nalaz je predan 15.05.25., sudac je rješenje napiše 15.06.25, a računovodstvo obavi isplatu 15.07.25. \n- Često se rješenje napiše i donese značajno nakon izrade vještačenja pa je potrebno propisati da pravosudno tijelo u roku od 8 dana mora donijeti rješenje."]
[1657,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati čl. 15.8.\n- čl. 15.8.- usklađenje vrijednosti boda\n- Vrijednost boda se automatski usklađuje za postotak rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike i stupa na snagu od mjeseca kad se primjenjuje za iste. Obrazloženje- kako bi se izbjegla u budućnosti mogućnost da ponovno vještacima se ne uskladi vrijednost boda u dugogodišnjem razdoblju, potrebno je imati automatizam povećanja vrijednosti boda.\n- Kako bi se izbjegla mogućnost da se u budućnosti ponovno vještacima ne usklađuje bod potrebno je imati automatizam pa se predlaže da se vrijednost boda povećava za postotak rasta minimalne plaće i stupa na snagu od mjeseca usklađenja iste."]
[1658,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Dodati- obračunate po satima pa se predlaže da članak glasi: Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke (kako je i do sad bilo)."]
[1659,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Za pripreme za usmeno izlaganje izvještaja i mišljenja ili procjene pripada sudskom vještaku ili sudskom procjenitelju najmanje 2 sata. Naime, često se ročište održava i više godina nakon što je vještačenje obavljeno a kod pojedinih predmeta nije izuzetak da vještak treba uložiti u pripremu značajno vrijeme."]
[1660,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Promjena članka na način da isti glasi: Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza uključivo i pregled i analiza dokumentacije, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, pisanje očitovanja i davanja dopuna vještačenja na nove zadatke te dr.) nagrada se uz obračun iz stavka 3. utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova.\nObrazloženje: radi izbjegavanja mogućih tumačenja da se riječ analiza odnosi npr. na kemijsku analizu potrebno je dodati da je riječ i o pregledu te analizi dokumentacije. \n\nVezano uz stavak 4. Dati bolje obrazloženje na što se odnosi npr. analiza nije detaljno obrazloženo što bi to točno bilo, dodati da se to odnosi i na: analiza dokumentacije, analiza računa, financijskih izvještaja i sl. koja se može obračunati u satima uz stavak 3. točka 1. gdje je navedeno Izrada nalaza i mišljenja, kako bi se dobio strukturiran izračun vrijednosti."]
[1661,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Predlaže se promjena na način da glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000  bodova (jer se prema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje usmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova- brisati!- Pojasniti kakvo je to interdisciplinarno vještačenje za tu predloženu vrijednost od 60,00 EUR\nDodati: \n3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova na više"]
[1662,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo.\n- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada.\n- Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\n- Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR\n- Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\nPrema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR.\nKako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR.\n- Sat rada vještaka u Sloveniji je 51,00 EUR što je 3,64 puta više od predložene satnice od 14,00 EUR.\n- U Sloveniji je sat rada sudskih tumača 41,00 EUR a vještaka 51,00 EUR odnosno sat rada vještaka je veći za 10,00 EUR odnosno za 24%. Zašto je predloženo da u Hrvatskoj sat rada vještaka bude 3 puta niži od sata rada tumača?\n- Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU\n- Usporedbom omjera predloženog sata rada tumača od 2026.g. u RH s cijenom sata u Sloveniji, vrijednost sata rada vještaka trebala bi biti 49,76 EUR (odnosno bod bi trebao biti 1,42 EUR)\n- Usporedbom omjera BDP Slovenije i RH s prosjekom 27 zemalja EU i primjenom na vrijednost sata u Sloveniji, sat rada vještaka u RH bi trebao biti 42,13 EUR odnosno vrijednost boda bi trebala biti 1,20 EUR.\n- U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženom s cijenom sata od 14,00 EUR kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- U Srbiji je sat rada vještaka 42,65 EUR a za RH se predlaže od 2026.g. 14,00 EUR odnosno niže od Srbije za 28,65 EUR.\n- Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava, u odnosu na 2025.g. za 0,50 EUR. Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 28 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanja obrazovanja, iskustva i rada vještaka.\n- Sat usluge čišćenja je najmanje 20,00 EUR neto dok ministarstvo predlaže sat rada vještaka od cca 8,00 EUR neto odnosno za 12,00 EUR niže od usluge čišćenja. \n- Budući je minimalna cijena usluge čišćenja po satu 20,00 EUR neto, a  predloženo je da usluga rada vještaka bude cca 8,00 EUR neto pa bi usluga čišćenja bila gotovo 3 puta skuplja od usluge rada vještaka.\n- Prema cjeniku komunalnih usluga sat rada KV radnika iznosi 16,00 EUR pa je nejasno zašto bi cijena sata rada vještaka bila niža od cijene KV radnika.\n\n- Prema javnoobjavljenim izjavama ministra M. Pilepića Vlada RH je od 2020. do danas (studeni 2025.g.) povećala plaće za 70% u javnim i državnim službama (na teret proračuna), dok MPUiDT predlaže povećanje naknade za vještake nakon 28 godina za 48% (vještaci nisu na teret proračuna).\n\n- Prilikom uspostavljanja RH 1991.g. su preuzeti zakoni uključivo i objavljeno u NN 8/88 Pravilnik o naknadi troškova u sudskim postupcima, kojim je određeno da je nagrada vještaku jednaka trostrukom osobnom dohotku. Na isti način bi odgovarala i cijena formirana 1998.g. Primjenom tog omjera na prosječnu plaću iz srpnja 2025.g. vrijednost boda bi morala biti 1,07 EUR.\n\n- vrijednost boda 1,00 EUR a sat 40 bodova a ne 35 bodova\n\n- temeljem predloženog vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova što je u suprotnosti sa realno izgubljenom vremenu (npr. vještak iz istočnog dijela Zagreba treba doći na raspravu u Trgovački sud u Karlovac koja traje cca 20 min javnim prijevozom. Vještak će za 20 min rasprave utrošiti cijeli radni dan koji neće moći naplatiti\n\n- Generalno vezano uz vrijednost sata:\n- Najveći broj vještačenja nije na teret proračuna RH, stoga nije jasno zašto se ne dopušta da tržište slobodno regulira cijene u tim slučajevima.\n- Prema Izvještajima Glavnog državnog odvjetnika RH o radu Državnih odvjetništava samo u razdoblju otkako je RH članica EU oduzeta je imovina u korist RH u iznosu od 305,8 milijuna EUR odnosno u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR što ne bi bilo moguće posebno bez provođenja knjigovodstveno-financijskih vještačenja. Stoga vještaci pridonose punjenju državnog proračuna RH.\n- Bez provođenja posebno knjigovodstveno-financijskih vještačenja u korist RH ne bi se mogla oduzeti imovina od u prosjeku godišnje 25,5 milijuna EUR. U svim tim slučajevima troškovi vještačenja koji su samo inicijalno bili plaćeni na teret proračuna RH u konačnici su naplaćeni i činili su prihod RH.\n- Manje od 1 promila ukupnog procijenjenog broja vještačenja se odnosi na vještačenja koja se inicijalno plaćaju na teret državnog proračuna.\n- Predviđen iznos od 4.000 bodova po predloženoj cijeni koja je neprihvatljiva od 0,40 EUR daje ukupan iznos od 1.600,00 EUR a navedeno nije dovoljno za izradu bilo koje procjene. Predloženi način bi doveo do sniženja trenutno primjenjivih cijena za izradu procjena.\n- Nepoticajno za vrhunske stručnjake: Predložene naknade su drastično niže od tržišnih satnica za visokokvalificirane stručnjake, što onemogućuje privlačenje i zadržavanje najboljih eksperata u sustavu.\nDugoročna opasnost za kvalitetu pravosuđa: Niske naknade koje se predlažu dugoročno će dovesti do odljeva kvalitetnih vještaka i pada kvalitete vještačenja, posljedično usporavajući i poskupljujući sudske postupke te ugrožavajući pravičnost odluka.\n- Nepostojanje revizije visine naknada: Nije predviđen mehanizam redovite revizije vrijednosti boda i satnica u skladu s ekonomskim pokazateljima (inflacija, prosječne plaće, troškovi života) što i dalje znači njihovo trajno obezvređivanje."]
[1663,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR \n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080  kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV)  iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR \n- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR.\n- Takva odredba  nije  prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova.\n- Ovaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako. Vještaci ekonomske struke od svih ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine knjigovodstvene dokumentacije. Od vještaka se traži prikupljanje dokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po bazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih radnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano."]
[1664,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu (vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u drugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova"]
[1665,"ALEKSANDRA VIO","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Čl. 15. st. 4. predviđeno je 35 bodova za sat rada vještaka tj. 14,00 eur bruto. Istovremeno s ovim prijedlogom pravilnika o stalnim sudskim vještacima, na e-savjetovanju je i prijedlog Pravilnika o stalnim sudskim tumačima za koje je predviđena satnica od cca. 40,00 EUR. Neprihvatljivo je da je predviđena satnica vještaka gotovo 3 puta niža od satnice tumača, pogotovo imajući u vidu da je u zemljama EU uobičajeno da satnica vještaka bude viša od satnice tumača"]
[1666,"DENIS HRESTAK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vrijednost boda treba definirati prema stvarnim, životnim uvjetima. Vrijednost boda se treba vezati za prosječnu plaću u Republici Hrvatskoj i to kao 0,25% prosječne mjesečne bruto plaće u siječnju tekuće godine."]
[1667,"ALEKSANDRA VIO","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.3.\nPredloženim nije precizirano pravo vještaka na naplatu pisanih očitovanja što ne bi trebalo biti manje od 100 bodova. Naime, u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati."]
[1668,"DENIS HRESTAK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložene vrijednosti nagrade vještaka za osobe koje su najmanje visokoškolski obrazovane, koje imaju najmanje 5 godina radnog staža prije imenovanja za vještaka, ne odražava znanje, obrazovanje, odgovornost i iskustvo vještaka. Predlažem usklađivanje vrijednosti sa odvjetničkim tarifama, vezano uz vrijednost spora: \n\nOD EURA DO EURA BODOVA\n0  332,00 25\n332,01 664,00 50\n664,01 1.327,00 75\n1.327,01 13.272,00 100\n13.272,01 33.181,00 250\n33.181,01 66.361,00 500\n\nAko vrijednost spora prelazi iznos od 66.361,00 eura do iznosa od 663.614,00 eura, vještak pored nagrade od 500 bodova ima pravo obračunati nagradu od 1 boda za svakih započetih 133,00 eura. Iznad vrijednost spora od 663.614,00 eura do iznosa od 1.327.228,00 eura, vještak pored nagrade od 4991 boda ima pravo obračunati nagradu od 1 boda za svakih započetih 265,00 eura. Iznad vrijednosti spora od 1.327.228,00 eura, vještak pored nagrade od 7496 bodova ima pravo obračunati nagradu od 1 boda za svakih započetih 664,00 eura, ali ne više od 10000 bodova."]
[1669,"IVAN VUČEMIL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Riječ nagrada zamijeniti sa \"naknada\". Vrijednost boda treba biti ista kao i vrijednost boda odvjetnika i potrebno je usklađivati vrijednost boda minimalno jednom godišnje. Potrebno je brisati raspon od 150 do 4000 bodova, budući da postoje složenija vještačenja - npr. vještačenje koje je obavljeno u slučaju \"Agrokor\" koje je plačeno puno više od 4000 bodova x 0,4 EUR-a. Ili slučajevi gdje je u jednom sudskom postupku potrebno procjeniti vrijednosti više od 100 nekretnina? Zasigurno je i to slučaj koji premašuje 4000 bodova.\n\nPosebno je potrebno odrediti i obavezati sudove za isplatu vještaka u propisanom roku koji ne bi smio biti duži od 30 dana od izrade nalaza i slanja računa.\nNeki sudovi donose Rješenja o isplati vješta na koje se čeka \"pravomoćnost\" čiju provjeru pravomoćnosti nitko ne provjerava, te dolazi do kašnjenja u isplati čak i preko jedne godine, a nekada dolazi i do slučaja da se spis šalje drugom sudu, zbog čega također dolazi do neopravdanog kašnjenja u isplati vještaka."]
[1670,"SIMON TRIVA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predloženi bodovni okvir za izradu nalaza i mišljenja ne prati intenzitet rada, stručnu odgovornost i vremenske troškove koji su sastavni dio kvalitetnog vještačenja. Ovakva valorizacija ne motivira vještake za detaljan i temeljit rad, što može direktno utjecati na kvalitetu sudskog i upravnog postupka.\nDevitalizacija struke: Trenutni prijedlozi vode u daljnju devitalizaciju i starenje struke. Mladí stručnjaci ne ulaze u sustav vještačenja jer su naknade nekonkurentne u odnosu na tržište koje plaća znatne veće naknade za rad komparabilne, a često i manje složenosti.\nStres i odgovornost: Posao sudskog vještaka izuzetno je zahtjevan i pod stalinin pritiskom, budući da njegov rad ima izravan utjecaj na ishod pravnih postupaka. Ovakav stupanj profesionalne i osobne odgovornosti mora biti adekvatno financijski priznat.\nPrijedlozi za unaprjeđenje Pravilnika su:\nPovećanje bodovnog raspona, povećanje monetarne vrijednosti pojedinačnog boda kako bi se postigla konkurentnost s drugim stručnim profesijama.\nUvođenje mehanizma za redovitu valorizaciju naknada kako se ne bi događala njihova erozija kroz vrijeme.\nOve mjere su ključne za očuvanje stručnosti, privlačenje novih kadrova i povećanje broja vještačenja u cjelini."]
[1671,"VJEKO DIZDAR","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu\n- vrijednost boda se predlaže staviti 1,00 EUR a sat 40 bodova\n- za izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja predlaže se uobičajen raspon od 150 do 4.000  bodova, a iznimno može biti i više od 4.000 ako se radi o kompleksnim vještačenjima što vještak treba dodatno obrazložiti"]
[1672,"KSENIJA ŠPOLJARIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Članak 15. predlaže se dodati stavak 8. usklađenje vrijednosti boda za postotno povećanje plaća"]
[1673,"KSENIJA ŠPOLJARIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Članak 15. stavak 3. točka  1. predlaže se nakon izrade pisanog nalaza i mišljenja dopuna te za  davanje usmenog nalaza na raspravi"]
[1674,"KSENIJA ŠPOLJARIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Članak 15. stavak 3. točka 1.\nPredlaže se utvrditi poseban raspon bodova za izradu osobito složenih predmeta povećanog obujma i zahtjevnosti  Naime, predloženi raspon od 150 do 4.000 bodova, uz vrijednost boda od 0,40 eura (60 do 1.600 eura), ne odražava stvarni obujam, tehničku zahtjevnost niti višemjesečni rad  koji takvi predmeti zahtijevaju."]
[1675,"KSENIJA ŠPOLJARIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Članak 15. stavak 3.\nPredlaže se povećanje vrijednosti boda na najmanje 1,20 eura bruto\n\nNaime, iako predloženo povećanje vrijednosti boda s 0,27 eura na 0,40 eura na prvi pogled predstavlja nominalno povećanje od približno 50%, potrebno je imati u vidu da se radi o povećanju u odnosu na bod koji je bio utvrđen još 1998. godine, u potpuno drugačijim makroekonomskim uvjetima. U vrijeme kada je vrijednost boda 0,27 eura postavljena, minimalna plaća iznosila je 181,83 eura, a prosječna neto plaća 315,48 eura, dok su danas navedene vrijednosti višestruko veće( 1.050 eura, odnosno 1.446,00 eura)\n\nS obzirom na kumulativni rast minimalne i prosječne plaće, porast troškova rada, inflaciju te opći rast cijena stručnih usluga na tržištu, predloženo povećanje na 0,40 eura ne predstavlja realno niti dostatno usklađenje vrijednosti boda. Minimalno ekonomski opravdano povećanje, koje bi odražavalo stvarne troškove rada sudskih vještaka i omogućilo održivost obavljanja vještačenja, iznosi 1,20 eura po bodu."]
[1676,"DUŠKA TARBUK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR\n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javnodostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto plaća u RH za VSS iznosila je 3.080 kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz 2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV) iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR\n\nStoga, predložena vrijednost boda od 0,40 EUR ne odgovara niti jednom parametru promjene te ne odražava stvarnu vrijednost."]
[1677,"DUŠKA TARBUK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR"]
[1678,"DUŠKA TARBUK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz 15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo.\n- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada.\n- Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\n- Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR\n- Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\nPrema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za 4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR.\nKako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR."]
[1679,"DUŠKA TARBUK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.3.\nPredloženim nije precizirano pravo vještaka na naplatu pisanih očitovanja što ne bi trebalo biti manje od 100 bodova. Naime, u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati."]
[1680,"DUŠKA TARBUK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka, te se daje prijedlog:\n\n• priprema vještaka za dolazak na ročište po satu (najmanje 1 sat)\n• dodatak za žurnost u postupanju (rok za izradu 16-29 dana) – uvećanje za 50%\n• dodatak za izuzetnu žurnost u postupanju (rok za izradu do 15 dana) – uvećanje za 100%\n• pisano očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku 100 bodova"]
[1681,"DUŠKA TARBUK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena vrijednost sata rada od 14,00 EUR bruto (bez PDV-a) za osobe koje su visokoškolski obrazovane, koje imaju najmanje 8 godina radnog staža prije imenovanja za vještaka, ne odražava znanje, obrazovanje, odgovornost i iskustvo vještaka."]
[1682,"DUŠKA TARBUK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U odnosu na cijene sata rada vještaka, iz javnoobjavljene studije Euroexpert od prošle godine, cijene sata rada sudskog vještaka su po zemljama iznosile: Belgija do 150 EUR/h, Češka 42 EUR/h, Francuska 81 EUR/h, Njemačka do 180 EUR/h, Nizozemska 142 EUR/h, Portugal 102 EUR/h te za nama bliske zemlje Srbija do 90 EUR/ h dok je u Sloveniji sat propisan u vrijednosti od 51 EUR/h. Navedeno upućuje na neprimjereno nisko predložene cijene sata rada za vještake u RH od 14 EUR/h ili na diskriminatorni položaj vještaka u RH u odnosu na vještake u EU"]
[1683,"DUŠKA TARBUK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Čl. 15. st. 4. predviđeno je 35 bodova za sat rada vještaka tj. 14,00 eur bruto. Istovremeno s ovim prijedlogom pravilnika o stalnim sudskim vještacima, na e-savjetovanju je i prijedlog Pravilnika o stalnim sudskim tumačima za koje je predviđena satnica od cca. 40,00 EUR. Neprihvatljivo je da je predviđena satnica vještaka gotovo 3 puta niža od satnice tumača, pogotovo imajući u vidu da je u zemljama EU uobičajeno da satnica vještaka bude viša od satnice tumača. Na primjer, u Sloveniji je satnica vještaka 51 EUR, a satnica tumača 41 EUR. Dodatno treba reći da je vrijednost sata rada vještaka nepromijenjena od 1998.g. kada je vrijednosti boda vještaka utvrđena u iznosu od 2,00 kn, a vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn za vještake i tumače, dok se sadašnjim prijedlozima predviđa drastična razlika u cijeni sata rada vještaka u odnosu na sat rada tumača. Prema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za 4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR. Navedeno je neopravdano s obzirom na stručnost i odgovornost vještaka."]
[1684,"DUŠKA TARBUK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženoj cijeni sata od 14,00 EUR bruto, kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka."]
[1685,"DUŠKA TARBUK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. predlaže se dodati stavak 8. kojim bi se uredilo usklađenje vrijednosti boda. Predlaže se propisati da se vrijednost boda automatski usklađuje s postotkom rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike, pri čemu nova vrijednost stupa na snagu od mjeseca u kojem se usklađenje primjenjuje. Budući da se vrijednost rada vještaka nije mijenjala gotovo 30 godina, što je dovelo do znatnog smanjenja broja vještaka, nužno je uvesti automatizam kako bi se osigurala redovita i pravedna prilagodba naknade."]
[1686,"DUŠKA TARBUK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U čl. 15. nedostaje cjelovita procedura podnošenja zahtjeva za isplatu naknade sudskih vještaka, koja mora biti usklađena sa Zakonom o fiskalizaciji u prometu gotovinom te s primjenom sustava eRačuna i Fiskalizacije 2.0. Potrebno je precizno propisati način podnošenja zahtjeva i postupanje nadležnih tijela radi osiguranja zakonitosti i transparentnosti isplate naknada."]
[1687,"DUŠKA TARBUK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uzevši u obzir promjene od 1998. godine (od kada je nepromijenjena vrijednost boda za vještake od 2,00 kn te vrijednost sata rada od 70,00 kn bruto) do danas, vrijednost boda bi, prema rastu minimalne plaće, trebala iznositi najmanje 1,56 EUR, što je ujedno usporedivo s naknadama propisanim za sudske vještake u Sloveniji. Određivanjem neprimjereno niske vrijednosti rada vještaka od 14,00 EUR bruto dodatno će se ugroziti položaj struke, potaknuti daljnje smanjenje broja vještaka i otežati dostupnost stručnih kadrova sudovima, čime se izravno narušava učinkovitost i kvaliteta sudskih postupaka."]
[1688,"DUŠKA TARBUK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U odnosu na članak 15. stavak 5. predlaže se da stalni sudski vještak za prisustvovanje raspravi ima pravo na naknadu od 250 bodova. U praksi stranke često nepotrebno inzistiraju na višestrukom dolasku vještaka, što produžuje postupak i povećava ukupne troškove sudskog procesa (troškove suda, odvjetničkih troškova itd.). Predložena naknada destimulirala bi takvo odugovlačenje, racionalizirala troškove postupka i osigurala pravednu naknadu za dodatni rad vještaka."]
[1689,"TONI MILJAK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se promjena čl. 15.3. na način da je vrijednost boda najmanje 1,16 EUR bruto bez PDV-a (kako bi se održala ista vrijednost sata rada kao i tumačima (od 1998 do danas). Nejasno je na koji način je predlagatelj za promjenu vrijednosti boda u čl. 15.3. u razdoblju od 1998.g. do 2026.g. izračunao da je riječ o promjeni za gotovo 28 godina od 0,13 EUR. Niti jedan ekonomski parametar promjene u razdoblju od veljače 1998.g. do siječnja 2026.g. (za kad je predviđeno stupanje na snagu Pravilnika) ne upućuje da bi razlika u odnosu na postojeću vrijednost boda iznosila 0,13 EUR"]
[1690,"TONI MILJAK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se u čl. 15. st.7. preciznije odrediti način da je nedvojbeno da se odnosi za slučaj obračuna po satima rada (kako je i sada na snazi), odnosno predlaže se izmjena teksta u: ''Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke.''"]
[1691,"TONI MILJAK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati čl. u kojem će se propisani da je pravosudno tijelo  o primljenom zahtjevu za isplatu nagrade vještaku dužno donijeti odgovarajuće rješenje u roku od 8 dana po primitku istog. Također, predlaže se dodati i: \n- U slučaju da je u parničnim predmetima iznos zatražene nagrade vještaka u visini do prethodno uplaćenog predujma za vještačenje, pravosudno tijelo će po donošenjem rješenja po primitku zahtjeva vještaka naložiti isplatu nagrade u roku od 8 dana\n- U slučaju vještačenja za koje je potrebno značajno vrijeme (duže od tri mjeseca) na zahtjev vještaka može se odobriti isplata predujma koji ne može biti veći od 50% procijenjene vrijednosti usluge vještačenja."]
[1692,"TONI MILJAK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. nisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka poput pripreme vještaka za dolazak na ročište po satu (prijedlog: najmanje 1 sat), dodatka za žurnost u postupanju (rok za izradu 16-29 dana) – prijedlog je uvećanje za 50%,  potom dodatak za izuzetnu žurnost u postupanju (rok za izradu do 15 dana) – prijedlog: uvećanje za 100%, te pisano očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku (prijedlog: 100 bodova)."]
[1693,"TONI MILJAK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena satnica od 14,00 bruto za osobe koje su visokoobrazovane, imale su najmanje 8 godina radnog staža u struci prije imenovanja za vještaka je destimulirajuće obzirom i na obrazovanje i na iskustvo te posljedično može uzrokovati još veće umanjenje broja vještaka nego što je bilo u posljednjih 5 godina."]
[1694,"TONI MILJAK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U čl. 15. st. 3. t. 1. predlaže se korekcija: \"izradu pisanog i/ ili usmenog nalaza i mišljenja\" kako bi se isti uskladio sa čl. 260. st. 1. Zakona o parničnom postupku kojim je propisano da će sud odrediti hoće li vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje samo usmeno na raspravi ili će ih podnijeti i pismeno prije rasprave. Naime, pojedine vrste vještačenja iznose se samo usmeno na raspravi, dok u čl. 15. st. 3. nije predviđena naknada za takvo vještačenje."]
[1695,"TONI MILJAK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U odnosu na čl. 15. st. 4. Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU. Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje (tj. za 27 godina)."]
[1696,"TONI MILJAK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. stavku 5. potrebno je propisati da sudskom vještaku ili procjenitelju pripada naknada za pripremu za raspravu u trajanju od najmanje 2 sata. Ročišta se često održavaju znatno nakon izrade nalaza, pa je nužno omogućiti naknadu za vrijeme koje vještak mora utrošiti na ponovnu pripremu i pregled spisa."]
[1697,"TONI MILJAK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava u odnosu na 2025.g. za 0,50 EUR. Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 27 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanja obrazovanja, iskustva i rada vještaka. U članku 15. predlaže se dodati stavak 8. kojim bi se uredilo usklađenje vrijednosti boda. Predlaže se propisati da se vrijednost boda automatski usklađuje s postotkom rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike, pri čemu nova vrijednost stupa na snagu od mjeseca u kojem se usklađenje primjenjuje. Budući da se vrijednost rada vještaka nije mijenjala gotovo 30 godina, što je dovelo do znatnog smanjenja broja vještaka, nužno je uvesti automatizam kako bi se osigurala redovita i pravedna prilagodba naknade."]
[1698,"DANIJELA DIDIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vrijednost sata staviti na realnu vrijednost rada najstručnijih osoba te ugraditi mehanizam usklađenja satnice (primjerice kroz praćenje kretanja prosječne plaće u Republici Hrvatskoj ili sl.)\nodnosno prijedlog teksta članka:\n\n(1) Za obavljeno vještačenje stalni sudski vještak ima pravo na naknadu.\n(3) Naknada za rad stalnih sudskih vještaka određuje se u bodovima, a vrijednost boda utvrđuje se u iznosu od 1,50 EUR uvećano za porez na dodanu vrijednost. Vrijednost boda usklađuje se jednom godišnje u visini postotka promjene visine nominalne prosječne plaće u Republici Hrvatskoj, prema podacima koje objavljuje Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, od prvog sljedećeg mjeseca nakon objave podataka Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske.\nNaknada za rad stalnih sudskih vještaka utvrđuje se za:\n- izradu pisanog nalaza i mišljenja, ovisno o složenosti vještačenja od 300 bodova na više\n- radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, sortiranje i pregled dokumentacije, analiza podataka, izrada tabela i dr.) 50 bodova po satu\n- izrada odgovora na podneske stranaka u postupku 100 bodova po podnesku\n- pristup na raspravu 150 bodova\n- sudjelovanje na raspravi koja traje dulje od dva sata 35 bodova po svakom započetom satu\n- rad stručnog pomoćnog osoblja koji pomažu u radu vještaku 25 bodova po satu\n- rad ostalog pomoćnog osoblja koji pomažu u radu vještaku 15 bodova po satu.\n\nNe smije se odrediti nigdje u zakonu gornja granica naknade zbog vještačenja koja su vrlo opsežna i kompleksa."]
[1699,"DANIJELA DIDIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prisustvovanje raspravi je 100 bodova. Znači da je bruto vrijednost prisustvovanja raspravi 40 EUR bruto. Ako se uzme da je neto vrijednost cca 50% manja od bruto (porezi i doprinosi) onda imamo cca 20 EUR po raspravi. Taj iznos je nedostatan. Potrebno je uz izlazak na \nraspravu ubrojiti i pripremu za raspravu. Do prve rasprave prođe često puta i godinu do godine i pol od predaje nalaza. To znači da se \nvještak treba adekvatno pripremiti za raspravu. Ponekad je potrebno za veće predmete i dva do tri dana priprema za jednu raspravu. prijedlog je da je potrebno ukalkulirati u trošak izlaska na raspravu i priprema za sudsku raspravu koja uključuje analizu dokumentacije a po potrebi i sudskog spisa"]
[1700,"DANIJELA DIDIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Naplata izrađenih nalaza vještačenja ima dugotrajne rokove, te treba ograničiti rok naplate na maksimalno 60 dana od dana predaje nalaza vještačenja."]
[1701,"DANIJELA DIDIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","u ZPP Član 256. (1) Vještak ima pravo na naknadu putnih troškova i troškova za prehranu i prenoćište, na naknadu izmakle zarade i troškova vještačenja te pravo na nagradu za obavljeno vještačenje., navodi se da vještak ima pravo i na naknadu izmakle dobiti o tome se u ovom Pravilniku niste očitovali a kako to pravo postoji potrebno je isto i obrazložiti i iskazati način na koji se ostvaruje."]
[1702,"DANIJELA DIDIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Potrebno je posebno vrednovati i očitovanja na odvjetničke podneske. Na tome odvjetnici najviše skupljaju bodove, a vještaci BESPLATNO odgovaraju. Za pravilno i zakonsku utemeljeno očitovanje na podneske potrebno je ponovno proučiti kompletnu dokumentaciju i često puta i sudski spis. Sve to iziskuje dodatne sate na postojeće vještačenje. Isto tako je eophodno ograničiti brojeve očitovanja jer se njihov broj kroz dužinu sudskog rješavanja spora može protegnuti na više godina."]
[1703,"DANIJELA DIDIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Suci paušalno određuju visinu predujma koja vrlo često nije dostatna ni za inicijalni nalaz i mišljenje, a pogotovo za naknadne radnje. Pravilnikom je potrebno obuhvatiti i druge radnje koje se stavljaju pred vještaka, primjerice:\n1. ukinuti maksimum od 4.000 bodova \nZnačajan je broj vještačenja primjerice na Trgovačkom sudu koji vrlo lako premašuje taj dodijeljeni iznos i još se „štedi“ na troškovima odlaska i rada na terenu, što u konačnici dovodi do dopune vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi padaju na teret vještaka a i do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa.\n2. očitovanja i dopune vještačenja - minimalno 150 bodova ili po satu uz obrazloženje utroška\nPredloženim se ne navodi da bi se za očitovanja imalo pravo na naknadu. U praksi se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. Da ne govorimo kada se nađete u „obijesnom parničenju“ pa točno vidite da odvjetnici prigovaraju samo kako bi povećali broj podnesaka koji nerijetko budu vrijednosti od par tisuća eura.\n3. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodova\nRočišta često znaju biti 9, 12 ili čak 18 mjeseci od izrade vještva što zahtjeva ponovni pregled cjelokupne dokumentacije koji kod složenih predmeta nakon dugo vremena i 60 vještava izrađenih u međuvremenu, zna potrajati i cijeli dan. \n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodova\nVrlo često se pored izdanog pisanog mišljenja zahtjeva pristup ročištu i ponovno davanje mišljenja na pitanja već obrađena u vještvu ili odgovore na nova pitanja. Veliki broj sudaca smatra da ovo nije potrebno dodatno „nagraditi“ jer da je to već sadržano u onoj inicijalnoj crkavici koju su dali. \n 5. priprema i pristup ročištu za koeg vještak nije bio obaviješten da se neće održati\n6. propisivanje roka za isplatu vještaku\nZakon uredno propisuje rok od 30 dana, ali svjedoci smo svi da se to ne poštuje. \nMnogi suci čekaju da se razjasne svi prigovori odvjetnika prije nego se odluče na isplatu vještaku, što mi je s jedne strane razumljivo. Ali isto tako imate mnoge suce koji donesu presudu, ili spis ode na 2. stupanj ili ode u arhivu a da vještak nije plaćen. \nNemoguće je raditi u uvjetima kada čekate isplatu po 6-9-12 ili više mjeseci za svoj rad."]
[1704,"DANIJELA DIDIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR \n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javnodostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080  kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV)  iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR"]
[1705,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U odnosu na članak 15. stavak 5. predlaže se da stalni sudski vještak za prisustvovanje raspravi ima pravo na naknadu od 250 bodova. U praksi stranke često nepotrebno inzistiraju na višestrukom dolasku vještaka, što produžuje postupak i povećava ukupne troškove sudskog procesa (troškove suda, odvjetničkih troškova itd.). Predložena naknada destimulirala bi takvo odugovlačenje, racionalizirala troškove postupka i osigurala pravednu naknadu za dodatni rad vještaka."]
[1706,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Cijena sata učenika i studenata za 2026.g. se povećava u odnosu na 2025.g. za 0,50 EUR. Ministarstvo predlaže rast boda vještaka nakon 27 godina za 0,23 EUR, što je obezvrjeđivanja obrazovanja, iskustva i rada vještaka."]
[1707,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uzevši u obzir promjene od 1998. godine (od kada je nepromijenjena vrijednost boda za vještake od 2,00 kn te vrijednost sata rada od 70,00 kn bruto) do danas, vrijednost boda bi, prema rastu minimalne plaće, trebala iznositi najmanje 1,56 EUR, što je ujedno usporedivo s naknadama propisanim za sudske vještake u Sloveniji. Određivanjem neprimjereno niske vrijednosti rada vještaka od 14,00 EUR bruto dodatno će se ugroziti položaj struke, potaknuti daljnje smanjenje broja vještaka i otežati dostupnost stručnih kadrova sudovima, čime se izravno narušava učinkovitost i kvaliteta sudskih postupaka."]
[1708,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U čl. 15. nedostaje cjelovita procedura podnošenja zahtjeva za isplatu naknade sudskih vještaka, koja mora biti usklađena sa Zakonom o fiskalizaciji u prometu gotovinom te s primjenom sustava eRačuna i Fiskalizacije 2.0. Potrebno je precizno propisati način podnošenja zahtjeva i postupanje nadležnih tijela radi osiguranja zakonitosti i transparentnosti isplate naknada."]
[1709,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. predlaže se dodati stavak 8. kojim bi se uredilo usklađenje vrijednosti boda. Predlaže se propisati da se vrijednost boda automatski usklađuje s postotkom rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike, pri čemu nova vrijednost stupa na snagu od mjeseca u kojem se usklađenje primjenjuje. Budući da se vrijednost rada vještaka nije mijenjala gotovo 30 godina, što je dovelo do znatnog smanjenja broja vještaka, nužno je uvesti automatizam kako bi se osigurala redovita i pravedna prilagodba naknade."]
[1710,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. st. 7. predlaže se ostaviti važeći stavak pravilnika koji glasi: \"Ako je nagrada obračunata u satima, vještak je uz račun dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke.\""]
[1711,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U članku 15. stavku 5. potrebno je propisati da sudskom vještaku ili procjenitelju pripada naknada za pripremu za raspravu u trajanju od najmanje 2 sata. Ročišta se često održavaju znatno nakon izrade nalaza, pa je nužno omogućiti naknadu za vrijeme koje vještak mora utrošiti na ponovnu pripremu i pregled spisa."]
[1712,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U čl. 15. st. 3. predvidjeti naplatu pisanih očitovanja na zahtjev stranaka u postupku od 100 bodova na više. Naime, praksa je pokazala da se u sudskim postupcima od vještaka traže pisana očitovanja na okolnosti koje nisu obuhvaćene inicijalnim vještačenjem ili  nisu relevantna za rješenje spora, a često i sa svrhom stranaka za odugovlačenjem postupka. Predviđanjem naplate takvih pisanih očitovanja destimuliralo bi se stranke da zahtjevaju od vještaka očitovanja koja nisu neophodna za rješenje spora i doprinijelo efikasnosti rada sudova."]
[1713,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U RH će od 01.01.2026.g. cijena sata rada student servisa kao i učeničkih ugovora biti neto cca 6,50 EUR. Prema predloženoj cijeni sata od 14,00 EUR bruto, kad bi bila riječ o plaći to bi značilo neto po satu od 8,26 EUR. Zbog čega bi sat rada vještaka koji je stručna i vsokoobrazovana osoba s najmanje 10 godina iskustva u struci bio za 1,76 EUR već a time i usporediv sa satom učenika (polaznik srednje škole, maloljetnik). Razlika u cijeni sata u odnosu na učenike od 1,76 EUR je obezvrjeđivanje obrazovanja, iskustva i rada vještaka."]
[1714,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U odnosu na čl. 15. st. 4. Ministarstvo je predložilo da od 2026.g. cijena sata rada tumača u Hrvatskoj bude 40,00 EUR odnosno za 1 EUR niže nego u Sloveniji, a predlaže se sat vještaka u RH od 14,00 EUR odnosno za 37 EUR niže od sata rada u Sloveniji, iz čega proizlazi da se u RH diskriminira rad vještaka u odnosu na EU. Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje (tj. za 27 godina). Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada. Ovakvim prijedlozima satnica vještaka određena je u višestruko nižem iznosu od tržišne, dok je predložena satnica tumača viša od iznosa koji tumači trenutno naplaćuju na slobodnom tržištu. Predlaže se uskladiti  satnice vještaka i tumača jer bi navedeno doprinijelo efikasnosti rada pravosudnih tijela. Naime, evidentno je da se pravosudna tijela suočavaju sa nedostatkom vještaka zbog preniskih cijena, budući se samo u razdoblju od 2020. do 2025. godine broj vještaka smanjio za 35%."]
[1715,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Čl. 15. st. 4. predviđeno je 35 bodova za sat rada vještaka tj. 14,00 eur bruto. Istovremeno s ovim prijedlogom pravilnika o stalnim sudskim vještacima, na e-savjetovanju je i prijedlog Pravilnika o stalnim sudskim tumačima za koje je predviđena satnica od cca. 40,00 EUR. Neprihvatljivo je da je predviđena satnica vještaka gotovo 3 puta niža od satnice tumača, pogotovo imajući u vidu da je u zemljama EU uobičajeno da satnica vještaka bude viša od satnice tumača. Na primjer, u Sloveniji je satnica vještaka 51 EUR, a satnica tumača 41 EUR. Dodatno treba reći da je vrijednost sata rada vještaka nepromijenjena od 1998.g. kada je vrijednosti boda vještaka utvrđena u iznosu od 2,00 kn, a vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn za vještake i tumače, dok se sadašnjim prijedlozima predviđa drastična razlika u cijeni sata rada vještaka u odnosu na sat rada tumača. Prema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR. Navedeno je neopravdano s obzirom na stručnost i odgovornost vještaka."]
[1716,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U čl. 13. st. 2. navodi se \"interdisciplinarno vještačenje 150 bodova\" tj. 60 eura bruto. Postavlja se pitanje kakvo je to interdisciplinarno vještačenje za koje je predviđena naknada od 60,00 EUR."]
[1717,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U čl. 15. st. 3. t. 1. predlaže se korekcija: \"izradu pisanog i/ ili usmenog nalaza i mišljenja\" kako bi se isti uskladio sa čl. 260. st. 1. Zakona o parničnom postupku kojim je propisano da će sud odrediti hoće li vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje samo usmeno na raspravi ili će ih podnijeti i pismeno prije rasprave.  Naime, pojedine vrste vještačenja iznose se samo usmeno na raspravi, dok u čl. 15. st. 3. nije predviđena naknada za takvo vještačenje."]
[1718,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Čl. 15. st. 3. predviđa vrijednost boda od 0,40 eur i maksimalan broj bodova 4.000, što daje maksimalni iznos od 1.600 EUR bruto. Navedeni predloženi iznos nije primjeren za niti jedno kompleksnije vještačenje (npr. kazneni postupci, postupci pred trgovačkim sudovima) ili procjenu vrijednosti (npr. procjene vrijednosti društava)."]
[1719,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U čl. 15. riječ nagrada treba zamijeniti sa naknada. Vještaka se ne nagrađuje nego mu se plaća usluga vještačenja."]
[1720,"INES LOZIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U odnosu na cijene sata rada vještaka, iz javnoobjavljene studije Euroexpert od prošle godine, cijene sata rada sudskog vještaka su po zemljama iznosile: Belgija do 150 EUR/h, Češka 42 EUR/h, Francuska 81 EUR/h, Njemačka do 180 EUR/h, Nizozemska 142 EUR/h, Portugal 102 EUR/h te za nama bliske zemlje Srbija do 90 EUR/ h dok je u Sloveniji sat propisan u vrijednosti od 51 EUR/h. Navedeno upućuje na neprimjereno nisko predložene cijene sata rada za vještake u RH od 14 EUR/h ili na diskriminatorni položaj vještaka u RH u odnosu na vještake u EU"]
[1721,"INES LOZIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena vrijednost sata rada od 14,00 EUR bruto (bez PDV-a) za osobe koje su visokoškolski obrazovane, koje imaju najmanje 8 godina radnog staža prije imenovanja za vještaka, ne odražava znanje, obrazovanje, odgovornost i iskustvo vještaka."]
[1722,"INES LOZIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nisu obuhvaćeni svi zadaci vještaka, te se daje prijedlog:\n\n• priprema vještaka za dolazak na ročište po satu (najmanje 1 sat)\n• dodatak za žurnost u postupanju (rok za izradu 16-29 dana) – uvećanje za 50%\n• dodatak za izuzetnu žurnost u postupanju (rok za izradu do 15 dana) – uvećanje za 100%\n• pisano očitovanje u odnosu na prethodno dani zadatak vještaku 100 bodova"]
[1723,"INES LOZIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Stavkom 7, se predlaže da vještak dostavlja zahtjev dok nigdje nije propisano o čemu je riječ ni što to točno znači kao ni postupanja pravosudnih tijela u odnosu na taj dokument/zahtjev. Predloženim nigdje nije propisan postupak u odnosu na fiskalizaciju računa koja je za obveznike iste u primjeni od 01.01.2026.g. kao ni na koji način vještak ispostavlja, gdje je primjenjivo, eRačun. Nedostaje cjelokupna procedura zahtjeva za naknadu vještaka usklađena sa Zakonom o fiskalizaciji i primjenu eRačuna i Fiskalizacije 2.0."]
[1724,"INES LOZIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se dodati čl. 15.8.\n- čl. 15.8.- usklađenje vrijednosti boda\n- Vrijednost boda se automatski usklađuje za postotak rasta osnovice plaće za državne službenike i namještenike i stupa na snagu od mjeseca kad se primjenjuje za iste."]
[1725,"INES LOZIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz čl. 15.7.  predlaže se da isti glasi: Stalni sudski vještak je uz zahtjev za isplatu naknade obračunate po satima dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke."]
[1726,"INES LOZIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se promjena stavka 4. na način da isti glasi: Za posebne  radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza uključivo i pregled i analiza dokumentacije, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, pisanje očitovanja i davanja dopuna vještačenja na nove zadatke te dr.) nagrada se uz obračun iz stavka 3. utvrđuje po satu, čija je vrijednost 35 bodova."]
[1727,"INES LOZIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.4.  potrebno je pojasniti na što se odnosi npr. riječ analiza kako bi se izbjeglo tumačenje u praksi da je riječ o npr, kemijskoj analizi a ne i o analizi financijske dokumentacije."]
[1728,"INES LOZIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.3.\nPredloženim nije precizirano pravo vještaka na naplatu pisanih očitovanja što ne bi trebalo biti manje od 100 bodova. Naime, u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati."]
[1729,"INES LOZIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Vezano uz čl. 15.3.\n- Predlaže se promjena na način da glasi:\n1. izradu pisanog i usmenog nalaza i mišljenja od 150 do 4.000  bodova (jer se prema ZPP čl. 260. Sud određuje da li će vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje usmeno na raspravi ili u pisanom obliku)- dodati riječ usmenog\n2. interdisciplinarno vještačenje 150 bodova- brisati\nDodati: \n3- za davanje pisanih očitovanja od 100 bodova – u pravosudnim postupcima su brojna očitovanja na koja vještak troši vrijeme koje je nužno valorizirati s minimalno 100 bodova na više"]
[1730,"INES LOZIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz. čl. 15.5. - - temeljem predloženog vještak ima pravo na nagradu od 100 bodova, a ako rasprava traje dulje od dva sata na nagradu od 70 bodova što je u suprotnosti sa realno izgubljenom vremenu (npr. vještak iz istočnog dijela Zagreba treba doći na raspravu u Trgovački sud u Karlovac koja traje cca 20 min javnim prijevozom. Vještak će za 20 min rasprave utrošiti cijeli radni dan koji neće moći naplatiti"]
[1731,"INES LOZIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se promjena čl. 15.3. na način da je vrijednost boda najmanje 1,16 EUR  bruto bez PDV-a (kako bi se održala ista vrijednost sata rada kao i tumačima (od 1998 do danas)"]
[1732,"INES LOZIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz 15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i u buduće. Nije jasno zašto bi vrijednost sata rada vještaka trebala biti od 2026.g. 14,00 EUR a vrijednost sata rada tumača 40,00 EUT. Potrebno je imati istu vrijednost sata rada kako je i bilo.\n- Što se promijenilo u znanju, obrazovanju i radu sudskih vještaka u odnosu na sudske tumače da bi po novim predloženim pravilnicima sat rada vještaka bio 14,00 EUR a sat rada tumača 40,00 EUR, pa bi sat rada vještaka bio samo 35% vrijednosti sata rada tumača, dok su inicijalno imali istu vrijednost sata rada.\n- Prema predloženim pravilnicima vještak bi trebao raditi 3 sata za naknadu za koju bi tumač radio 1 sat, dok su inicijalno imali istu vrijednost za 1 sat.\n- Tumačima bi, od 1998.g. do predloženog za 2026.g., vrijednost sata rada porasla za 4,31 put pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala iznositi 1,16 EUR\n- Tumačima je vrijednost rada porasla za 431% od 1998.g. a vještacima se predlaže rast boda od 48% za isto razdoblje. Nejasno je po kojim kriterijima se predlaže takav nerazmjer u vrijednosti rada.\nPrema predloženom sat rada vještaka bi u 2026.g. u odnosu na 1998.g. se povećao samo za  4,71 EUR dok bi se u istom razdoblju sat rada tumača povećao za 30,71 EUR.\nKako bi se zadržao isti omjer rasta tumačima i vještacima u odnosu na početnu vrijednost, vrijednost boda za vještake bi trebala biti 1,16 EUR."]
[1733,"INES LOZIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR"]
[1734,"INES LOZIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nejasno je na koji način je predlagatelj za promjenu vrijednosti boda u čl. 15.3. u razdoblju od 1998.g. do 2026.g. izračunao da je riječ o promjeni za gotovo 28 godina od 0,13 EUR. Niti jedan ekonomski parametar promjene u razdoblju od veljače 1998.g. do siječnja 2026.g. (za kad je predviđeno stupanje na snagu Pravilnika) ne upućuje da bi razlika u odnosu na postojeću vrijednost boda iznosila 0,13 EUR"]
[1735,"KSENIJA TOMAŠ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu (vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u drugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova"]
[1736,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Isto tako treba vrednovati bodovno dopunu vještačenja. Odvjetnici koriste tu sintagmu „dopuna vještačenja“ da bi kroz taj naziv provukli dodatne zadatke za vještaka, a u okviru postojeće cijena za izradu osnovnog nalaza i mišljenja. Na taj način odvjetnik sugerira sudu da je dopuna sastavni dio postojećeg nalaza pa se traži u stvari izrada novog nalaza, sada pod formom „dopune“. Dopuna vještačenja u praksi ne postoji. Svaka dopuna vještačenja je u stvari novo vještačenje i isto se treba tako tretirati i adekvatno bodovno tretirati i platiti."]
[1737,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U postupku sudskog spora pojavljuju se momenti kada sud traži od vještaka stručni savjet povezan sa vještačkom strukom za koje sud nema adekvatna znanja da bi mogao adekvatno postaviti zadataka za vještaka ili utvrditi neku činjenicu koja je važna za sudski spor, a tiče se stručnih znanja. Tada se pojavljuje vještak u savjetodavnoj ulozi koju onda treba adekvatno bodovno tretirati i platiti."]
[1738,"VLATKA BRATIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ",{"$cut":{"chars":21396,"head":"uz čl. 15. :\n- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu (vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u drugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova\nUz čl.15.3.- vezano za vrijednost boda i sata\n- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR \n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080  kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV)  iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR \n- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR.\n- Takva odredba  nije  prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova.\n- Ovaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako. Vještaci ekonomske struke od svih ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine knjigovodstvene dokumentacije. Od vještaka se traži prikupljanje dokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po bazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih radnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano.\nUz 15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i t"}}]
[1739,"DARKA CECIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Ovim člankom potrebno je obuhvatiti i druge radnje koje se stavljaju pred vještaka, primjerice:\n1. očitovanja i dopune vještačenja - minimalno 150 bodova ili po satu uz obrazloženje utroška\nSuci paušalno određuju visinu predujma koja vrlo često nije dostatna ni za inicijalni nalaz i mišljenje, a pogotovo za naknadne radnje. U praksi se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. \n2. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodova\nRočišta često znaju biti 9, 12 ili čak 18 mjeseci od izrade vještva što zahtjeva ponovni pregled cjelokupne dokumentacije koji kod složenih predmeta nakon dugo vremena i 60 vještava izrađenih u međuvremenu, zna potrajati i cijeli dan. \n3. priprema i pristup ročištu za kojeg vještak nije bio obaviješten da se neće održati – minimalno 150 bodova\n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodova\nVrlo često se pored izdanog pisanog mišljenja zahtjeva pristup ročištu i ponovno davanje mišljenja na pitanja već obrađena u vještvu ili odgovore na nova pitanja. Veliki broj sudaca smatra da ovo nije potrebno dodatno „nagraditi“ jer da je to već sadržano u onom inicijalnom predujmu kojeg su odredili po tko zna kojem kriteriju. \n\nOvakva regulacija osigurala bi pravedniji tretman vještaka u odnosu na druge sudionike u postupku, te poticaj za kvalitetan, ažuran i profesionalan rad, uz smanjenje zlouporaba u vidu ponavljanih i bespredmetnih pitanja kojima se vještake često dodatno opterećuje izvan opsega zadanog naloga.\n\nTakođer, potrebno je jasno propisati/naglasiti rok za isplatu vještaku od najdulje 30 dana.\nMnogi suci čekaju da se razjasne svi prigovori odvjetnika prije nego se odluče na isplatu vještaku, što je s jedne strane razumljivo. Ali isto tako imate mnoge suce koji donesu presudu ili spis ode na 2. stupanj ili ode u arhivu a da vještak nije uopće plaćen. Nemoguće je raditi u uvjetima kada čekate isplatu po 6-9-12 ili više mjeseci za svoj rad."]
[1740,"DARKA CECIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se riječ \"nagradu\" zamijeniti za \"naknadu za obavljenu uslugu\".\nStavak 3. Predložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života niti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja. Umjesto propisanih 0,40 EUR, odrediti vrijednost boda na najmanje 1,20 EUR te osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH.\nTakođer, potrebno je ukinuti sadašnji maksimum od 4.000 bodova. Značajan je broj složenih vještačenja koji vrlo lako premašuje taj dodijeljeni iznos i još se „štedi“ na troškovima odlaska i rada na terenu, što u konačnici dovodi do dopuna vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi padaju na teret vještaka. U konačnici to dovodi do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa."]
[1741,"MAJA KOSTIJAL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","St3.čl. 15. propisuje da je se nakrada ( NAKNADA ) određuje u bodovima, a vrijednost boda je 0,40 eura bruto bez poreza na dodanu vrijednost. Možda ministarstvu nije poznato da ne mali broj vještaka radi isključivo vještačenja.  Vještačenja mnogima nisu hobi, niti izvor prihoda za putovanja. \nVrijednost od 0,40 EUR je i više nego neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe, koja se uz sve to još educira redovito. Jednostavni izračun ekonomiste, baziran na otornim činjenicama ;\nDosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne\nplaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR. Sve ispod 1,56 EUR bi bilo uistinu ponižavajuće, naročito kada se naknada , odnosno vrijednost boda mijenja nakon 27 godina."]
[1742,"MAJA KOSTIJAL","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","(1) Za obavljeno vještačenje stalni sudski vještak ima pravo na NAKNADU."]
[1743,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Potrebno je posebno vrednovati i očitovanja na odvjetničke podneske. Na tome odvjetnici najviše skupljaju bodove, a vještaci BESPLATNO odgovaraju. Za pravilno i zakonsku utemeljeno očitovanje na podneske potrebno je ponovno proučiti kompletnu dokumentaciju i često puta i sudski spis. Sve to iziskuje dodatne sate na postojeće vještačenje. Isto tako je eophodno ograničiti brojeve očitovanja jer se njihov broj kroz dužinu sudskog rješavanja spora može protegnuti na više godina."]
[1744,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela"]
[1745,"DANICA SMOJVER","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Uz čl.15 Predložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života niti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja. Umjesto propisanih 0,40 EUR, odrediti vrijednost boda na najmanje 1,20 EUR te osigurati mehanizam godišnjeg usklađivanja vrijednosti boda s rastom minimalne ili prosječne plaće u RH."]
[1746,"RODOLJUB PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","u ZPP Član 256. (1) Vještak ima pravo na naknadu putnih troškova i troškova za prehranu i prenoćište, na naknadu izmakle zarade i troškova vještačenja te pravo na nagradu za obavljeno vještačenje., navodi se da vještak ima pravo i na naknadu izmakle dobiti o tome se u ovom Pravilniku niste očitovali a kako to pravo postoji potrebno je isto i obrazložiti i iskazati način na koji se ostvaruje."]
[1747,"INGRID SAVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ",{"$cut":{"chars":21393,"head":"uz čl. 15. :\n- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu (vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u drugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova\nUz čl.15.3.- vezano za vrijednost boda i sata\n- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR \n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080  kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV)  iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR \n- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR.\n- Takva odredba  nije  prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova.\n- Ovaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako. Vještaci ekonomske struke od svih ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine knjigovodstvene dokumentacije. Od vještaka se traži prikupljanje dokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po bazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih radnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano.\nUz 15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i t"}}]
[1748,"BORIS BELUNJAK","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Sadašnja naknada od 0,27 EUR je preračunata tečajem konverzije 1 EUR=7,53450 KUNA iz 2,00 kune koje su određene davne 1998. godine. Npr. ograničenje u vještačenju od 4.000,00 bodova i 0,40 EUR/bod, daje iznos od 1.600,00 EUR bruto, a za vještaka koji radi u sustavu poreza na dohodak kao drugi dohodak,  neto iznos uz plaćanje doprinosa za mirovinsko i zdravstveno, te uz opću stopu poreza na dohodak od 20,00%.   neto iznosi od 1.070,00 EUR. To znači da kompleksna vještačenja takvi vještaci ne mogu raditi, već se moraju imenovati trgovačka društva. Ako se uzme smanjenje od 20,00%  za ODO/RH ili besplatne pravne pomoći na teret RH, to daje maksimalne iznose od 1.280,00 EUR bruto ili 856,00 EUR neto.  Prijedlog: razmotriti povećanje i bodova i iznosa EUR/bodu. \n\nNaplata izrađenih nalaza vještačenja ima dugotrajne rokove, te treba ograničiti rok naplate na maksimalno 60 dana od dana predaje nalaza vještačenja."]
[1749,"JELENA DELIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Članak 15.točka 4. Posebne radnje koje se navode su POSEBNE u svakom vještačenju za financijske, knjigovodstvene i porezne svrhe, i to bi trebalo tako i definirati. \nNaknada po satu od 14 € je smiješna u odnosu na vrijedost sata odvjetnika koji po jednom podnesku sa tri rečenice obračunavaju po 250,00 €, a čemu svjedoči svaki vještak u svakom sudskom spisu. Naknadu iz stavka 3. ne treba niti komentirati, bod kao osnov obračuna bi trebalo općenito izbaciti iz Pravilnika, već utvrditi cijenu po satu i gotovo, a koja ne bi smjela biti niža od 50% vrijednosti sata rada odvjetnika. A što je otprilike oko dva sata rada keramičara, autolimara, pitura etc. Pa ako ima pravde u ovim uvjetima inflacije i općenito vrednovanja rada, zar rad sudskih vještaka nije bitan pravosuđu.  Pa, motivirajte nas. Postrožite pravila, ali oni koji ostaju u igri nek budu valjano vrednovani. Jer ovo što se sada obračunava je sramotno a traje već dugi niz godina. Kolikoiznosi bruto sat koji Ministarstvo financija plaća za rad službenika Porezne uprave na inspekcijskim poslovima? A sudski vještak upravo to isto odrađuje za drugo Ministarstvo. Toliko."]
[1750,"RODOLJUB PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","nigdje se ne očitujete o rokovima u kojim je sud ili drž odv u  obvezi plaćanja računa i zašto na sudovima ne postoji knjiga primljenih računa od vještaka jer mnogi računi zaglave u spisima a spisi putuju po sudovima i postoji problem naplate računa"]
[1751,"RODOLJUB PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Navodi se sudski vještak je uz zahtjev za isplatu nagrade dužan dostaviti i obrazloženje svake stavke, to znači da je vještak obavio vještačenje i zahtjevom se očituje sudu o isplati, to isto znači da vještak ne ispostavlja račun, molim da to točno navedete jer zahtjev je opći pojam"]
[1752,"RODOLJUB PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Dajte pojasnite koja su to prava vještaka na raspravi, pristup na raspravu je dolazak na raspravu, a zatim slijede radnje kao što su usmeno davanje nalaza i mišljenja, odgovori na piranja a sve to bez naknade ili se tretira kao pristup."]
[1753,"RODOLJUB PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","navodi se da je nagrada za izradu pisanog nalaza i mišljenja, isto treba nadopuniti s iskazivanjem usmenog nalaza i mišljenja. Rješenjem suda nalaže se izrada pisanog nalaza i mišljenja a naknadno se nalaže i davanje usmenog nalaza i mišljenja a to nije iskazano kao pravo na naknadu."]
[1754,"RODOLJUB PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Iskazana vrijednost boda  od 0,40 eura daje neprimjerenu vrijednost sata rada vještaka od 14 eura što za poslove koje obavlja vještak neprimjereno, istovremeno sudski tumači prema svom pravilniku imaju veću vrijednost sata, kako se radi o istoj stručnoj spremi to treba izjednačiti i to tako  da vještaci imaju istiu vrijednost sata rada kao i sudski tumačči. Iskazana vrijendost sata rada vještak od 14,00 eura je ispod prosječne cijene sata rada u Republici Hrvatskoj."]
[1755,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se proširenje dodatnih radnji koje se boduju po satu, a proizlaze iz vještačkog iskustva stvarnih poslova koji se redovno pojavljuju prilikom izrade nalaza i mišljenja, a to su:\nIzrada skica na očevidu, fotografiranje, proučavanje sudskog spisa, ishođenje i proučavanje ostale tehničke dokumentacije, korespodencija sa punomoćnicima i tehničkim kontakt osobama, tehnički razgovor sa kontakt osobama, ishođenje Izvadka potrebnog za procjenu u graditeljskom vještačenju, prethodna vještačka priprema kod izlaska na raspravu, očitovanja na podneske punomoćnika stranaka, ostali nespecificirani troškovi koji se mogu pojaviti prilikom izrade nalaza i mišljenja"]
[1756,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prisustvovanje raspravi je 100 bodova. Znači da je bruto vrijednost prisustvovanja raspravi 40 EUR bruto. Ako se uzme da je neto vrijednost cca 50% manja od bruto (porezi i doprinosi) onda imamo cca 20 EUR po raspravi. Taj iznos je nedostatan. Potrebno je uz izlazak na \nraspravu ubrojiti i pripremu za raspravu. Do prve rasprave prođe često puta i godinu do godine i pol od predaje nalaza. To znači da se \nvještak treba adekvatno pripremiti za raspravu. Ponekad je potrebno za veće predmete i dva do tri dana priprema za jednu raspravu. prijedlog je da je potrebno ukalkulirati u trošak izlaska na raspravu i priprema za sudsku raspravu koja uključuje analizu dokumentacije a po potrebi i sudskog spisa"]
[1757,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","U gornem članku su postupci za posebne radnje, između ostalog, navedeni procjena i osiguranje dokaza. Prema vještačkom iskuststvu na oklonost procjene i osiguranje dokaza rade se posebni vještački nalazi. ove dvije kategorije ne mogu biti stavljeni u posebne radnje koje se vrednuju po satu. To su posebni vjaštački nalazi koji se vrednuju prema broju bodova, a ne prema satu. Na ovaj način, uvrštavanjem tih bitnih vještačenja u posebne radnje stvara se zabuna pogotovo jer se isti vrednuju po satu."]
[1758,"JELENA ĆURLICA","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","(1) Umjesto riječi \"nagrada\" prijedlog je koristiti riječ \"naknada\". Vještak ima pravo na naknadu za svoj rad, a ne na nagradu, jer radi intelektualnu uslugu za koju ima valjano imenovanje. Stalnini sudski vještak ispostavlja račun u kojem je iskazana cijena utrošenog rada i zavisnih troškova koje je vještak objektivno imao u konkretnom predmetu.\n\n(3) Vrijednost boda od 0,40 EUR posljedično daje vrijednost sata rada vještaka od 14,00 EUR kao i vrijednost nalaza u minimalnom iznosu od 60,00 EUR.\nPredložena vrijednost boda je uvredljiva!!!!!!\nNa osnovu čega cijenjeni naslov cijeni vrijednost radnog sata stručne osobe sa visokim kvalifikacijama i stalnim usavršavanjem kao nižu od vrijednosti radnog sata kvalificiranog radnika?\nVrijednost radnog sata za najjeftinije moguće čišćenje ne iznosi ispod 20,00 EUR. Kakav je to nalaz i mišljenje vrijednosti 60,00 EUR?\n\nUvidom u Tarife o nagradama i naknadi troška za rad odvjetnika prema Tbr. 53 vrijednost boda iznosi 2,00 EUR dok je prema Tbr. 34 utvrđena vrijednost radnog sata od 50 bodova odnosno 100,00 EUR.\n\nVrijednost boda ne može biti manja od 1,50 € odnosno 1 sat vještaka bi trebao biti minimalno 55,00 €, ali primjereno bi bilo najmanje 75 % propisane satnice prema odvjetničkoj tarifi (dakle, na razini od 75 € ZA SLOŽENA VJEŠTAČENJA).\n\nPredloženi okvir bodovnog raspona za izradu pisanog nalaza i mišljenja nije životan i logičan, s obzirom da postoje izrazito složena vještačenja u kojima ima i po nekoliko desetaka odvojenih zadataka, i svaki od tih zadataka po svojoj složenosti prelazi gornju bodovnu granicu. Dakle, gornja se granica ne može postaviti, jer se niti ne zna unaprijed koliko složeno neko vještačenje može biti, a rezultirat će time da se vještaci neće upuštati u izradu kompleksnijih vještačenja jer neće biti u mogućnosti niti pokriti troškove.\n\nU prijedlogu Pravilnika nigdje nisu vrednovana očitovanja na odvjetničke podneske. Taj segment vještačenja je jedan od najzahtjevnijih. To je zato što se, za odgovaranje na podneske, mora ponovno proučiti kompletna tehnička i sudska dokumentacija. Sve to iziskuje dodatne sate na postojeće vještačenje. U praksi nema ograničenja u broju podnesaka. Odgovaranje na odvjetničke podneske se zna protegnuti i do 3 godine od predaje nalaza i mišljenja. Razmaci između podnesaka znaju biti i po šest mjeseci, pa i više, i svaki puta je potrebno iznova proučiti kompletnu dokumentaciju kako bi se pravilno i ispravno odgovorilo na iste. Na podnescima odvjetnici najviše skupljaju bodove i ostvaruju prihod, a vještaci besplatno odgovaraju.\n\nPRIJEDLOZI:\nVrijednost sata staviti na realnu vrijednost rada najstručnijih osoba te ugraditi mehanizam usklađenja satnice (primjerice kroz praćenje kretanja prosječne plaće u Republici Hrvatskoj ili sl.)\nodnosno prijedlog teksta članka:\n\n(1) Za obavljeno vještačenje stalni sudski vještak ima pravo na naknadu.\n(3) Naknada za rad stalnih sudskih vještaka određuje se u bodovima, a vrijednost boda utvrđuje se u iznosu od 1,50 EUR uvećano za porez na dodanu vrijednost. Vrijednost boda usklađuje se jednom godišnje u visini postotka promjene visine nominalne prosječne plaće u Republici Hrvatskoj, prema podacima koje objavljuje Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, od prvog sljedećeg mjeseca nakon objave podataka Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske.\nNaknada za rad stalnih sudskih vještaka utvrđuje se za:\n- izradu pisanog nalaza i mišljenja, ovisno o složenosti vještačenja od 300 bodova na više\n- radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, sortiranje i pregled dokumentacije, analiza podataka, izrada tabela i dr.) 50 bodova po satu\n- izrada odgovora na podneske stranaka u postupku 100 bodova po podnesku\n- pristup na raspravu 150 bodova\n- sudjelovanje na raspravi koja traje dulje od dva sata 35 bodova po svakom započetom satu\n- rad stručnog pomoćnog osoblja koji pomažu u radu vještaku 25 bodova po satu\n- rad ostalog pomoćnog osoblja koji pomažu u radu vještaku 15 bodova po satu.\n\nNe smije se odrediti nigdje u zakonu gornja granica naknade zbog vještačenja koja su vrlo opsežna i kompleksa."]
[1759,"RODOLJUB PRPIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","treba upisati nagrada se određuje za izradu pisanog nalaza i mišljenja i davanja usmenog nalaza i mišljenja"]
[1760,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Općenito vrednovanje po satu, je kontraproduktivno i ne oslikava pravu situaciju. Ako bolji i iskusniji vještak treba 2 sata za neku radnju, a lošiji i neiskusniji vještak treba 4 sata za neku radnju onda ovakav predloženi način znači da treba lošijeg vještaka više platiti jer je odradio više sati.\n Isto tako treba regulirati izradu dopune nalaza i mišljenja. Često puta dopuna nalaza i mišljenja je sasvim novo vještačenje. Neki suci smatraju da se dopuna ne plaća, a neki suci smatraju da se dopuna plaća. \nUglavnom neregulirano područje.  \nIsto tako nije jasno dali je izlazak vještak na raspravu plaćen ili nije. Neki suci smatraju da je vještak već plaćen i da je njegova dužnost da bez naknade prisustvuje raspravi dok neki suci smatraju da se vještak ipak treba platiti za raspravu.\nZa izradu pisanog nalaza i mišljenja (ovisno o složenosti vještačenja) predlaže se od 400 bodova do xx bodova. Ovo xx znači da nema gornjeg ograničenja za maksimalno vještačenje. Treba sucu obrazložiti što će se raditi i na koji način i predložiti broj bodova za sve navedeno. \nTreba ukinuti izraz „predujam“. \nNa taj način se asocira da vještak dobiva samo dio vrijednosti, a onda drugi dio dobiva kasnije. Ja sam se često puta dosta načekao i potrošio vremena da dobijem drugi dio. Kada stranka dobije vještačenje teško se odlučuje za plaćanje drugog dijela jer je već dobila vještačenje. Isto tako stranka razmišlja dali je nalaz pogodan za njega. Ako nije onda se teško odlučuje za naknadno plaćanje vještaka. \nMislim da bi trebalo regulirati da sudac pozove vještaka da isti prouči spis i da odredi koja bi to cijena bila i onda se nebi nikakav predujam koristio nego bi to bila ukupna i konačna cifra za vještačenje. Taj sistem je najučinkovitiji i najbrži i naročito bi se trebao primijenjivati kod specifičnih i neuobičajnih vještačenja. \nIsto tako plaćanje u sudskim procesima ide na način u odnosu sudac – odvjetnik – vještak na kraju. Sudac, u dogovoru sa vještakom, odredi cijenu vještačenja. Napiše Rješenje koje preuzima odvjetnik stranke i (često u dogovoru sa strankom) ako zaključi da je iznos za vještaka prevelik žali sa na iznos za vještačenje. \nNa to se vještak mora očitovati i često dođe do višeg suda koji odlučuje dali je vještak zatražio preveliku naknadu. Znači da su odvjetnici ti koji indirektno odlučuju dali je vještaku prevelika neka naknada jer su oni ti koji zastupaju stranku i javljaju stranci koliko je vještak zatražio.  \nPo pitanju cjenika vještačkih usluga najvažnija je „percepcija vještačke cijene“. Percepcija cijene se ne propisuje ona već postoji odavno u sudskoj praksi. Većina sudaca smatra da se vještak treba kretati oko 500 – 700 EUR što onda nije prevelik iznos i neće se nitko buniti. Ja sam analizirao svoje račune od prije dvadesetak godina isto se kreću oko 500 – 700 EUR. Znači stanje se nije ništa promjenilo\n Čitava RH se bori da svoja primanja uskladi sa rastom troškova i benzina i ostalih, u životu, neophodnih troškova. Svi ekonomisti RH razmišljaju kako uskladiti rast primanja sa povećanjem troškova i još ništa nisu smislili.\n Nije problem u vrijednosti boda nego u broju bodova koja se mora adekvatno odrediti za sve radnje koje se koriste u vještačenju.  \nOvdje je očito nerazumjevanje tehnologije rada vještaka. Vještaci smatraju da se treba povećati vrijednost boda, a Ministarstvo smatra da su limitirani sa sredstvima jer se vještaci financiraju iz proračuna. \nJa 30 godina radim i samo sam napravio 3 vještačenja iz proračuna. Znači da se 99% vještačenja financira direktno od stranaka u sudskim sporovima."]
[1761,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Nije problem u vrijednosti boda nego koliko se vrednuje pojedina radnja. Po mom mišljenju vrijednost boda može i biti 0,40 EUR samo, koliko bodova se vrednuje pojedino vještačenje i pojedina radnja, to tek treba uskladiti. Isto tako vrednovanje od 35 bodova po satu je preuzeto iz bivšeg Pravilnika iz 2008. godine pa se tu opet vraća na staro. Treba, prema uzoru na odvjetnike, više vještačkih radnji vrednovati, jer da bi se neko vještačenje realiziralo treba dosta aktivnosti koje Pravilnik ne spominje. Prema Pravilniku ispada da vještak samo sjedne i napravi nalaz što, svakako, nije tako. \nIsto tako uopće se ne spominje proučavanje sudskog spisa (u toku vještačenja i prije rasprave) i ostale tehničke dokumentacije (vrednovanje po satu), a to je bitna komponenta  vještačenja. \nIsto tako treba vrednovati i odgovaranje na odvjetničke podneske. Na tome odvjetnici najviše skupljaju bodove, a vještaci besplatno odgovaraju. Ja za odgovaranje na podneske moram ponovno proučiti kompletnu dokumentaciju i često puta i sudski spis. Sve to iziskuje dodatne sate na postojeće vještačenje. \nNema ograničenja u broju podnesaka. \nJa sam u jednom predmetu odgovorio po 10 puta kada god se prohtjelo stranci ili punomoćniku da nešto predloži i uputi na sud.  \nProučavanje dokumentacije možda nebi bilo potrebno da su podnesci ili rasprava odmah nakon izrade nalaza i mišljenja. Međutim, u praksi, zna proći i po godina i godina i pol od izrade nalaza do prvih očitovanja. Tako da se mora opet sve iznova proučiti da bi se učinkovito i ispravno odgovorilo na primjedbe.\nTo se može bolje regulirati na način da se odgovaranje na podneske plati unaprijed u sklopu nalaza i mišljenja kao normalna radnja koja se dodatno vrednuje."]
[1762,"KRUNOSLAV MARINAC","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","1. Vrijednost boda bi trebalo vezati na minimalnu ili prosječnu plaću u RH (postotak) ili promjenu cijena usluga (podaci DZS, EUROSTAT ili slično). \n2. Predložena vrijednost boda je pretjerano niska u odnosu na potrebno iskustvo i potrebnu stručnost vještaka. Minimalna vrijednost boda trebala biti oko 2 EUR. \n3. Trebalo bi biti nekoliko kategorija/klasa/skupina vještaka - na primjer: specijalisti, viši specijalist i eksperti u zavisnosti od: godina iskustva u vještačenju, broja vještačenja i slično.\n4. Vrijednost sata bi trebala biti ne manje od 50 do 100 EUR u odnosu na gore spomenutu kategoriju vještaka."]
[1763,"ANTE BEUS","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prijedlog izmjene/napomene:\nPredlaže se da vrijednost boda za rad sudskih vještaka iznosi 1,00 euro.\n\nObrazloženje:\nTrenutna vrijednost boda od 0,40 eura izrazito je niska i neadekvatna, osobito ako se uzme u obzir da se nije mijenjala godinama, unatoč značajnom rastu troškova života i cijena u svim djelatnostima. Usporedba s drugim profesijama, osobito odvjetnicima, jasno pokazuje neravnotežu — odvjetnici imaju cijenu boda 1 euro, a istovremeno naplaćuju svaki podnesak i svaku radnju posebno, dok vještaci za cijeli nalaz i mišljenje naplaćuju jednokratno, bez mogućnosti naknade za dopunska objašnjenja ili dodatne podneske.\n\nStoga se predlaže da se:\n\nvrijednost boda propiše u iznosu od 1 euro,\n\ndodatno uredi pravo vještaka na naknadu za dopunu mišljenja i svaki podnesak koji iziskuje dodatni rad,\n\npropiše minimalna naknada za dolazak na ročište u iznosu od najmanje 200 eura, uz razmjernu satnicu prema vrijednosti boda.\n\nOvakva regulacija osigurala bi pravedniji tretman vještaka u odnosu na druge sudionike u postupku, te poticaj za kvalitetan, ažuran i profesionalan rad, uz smanjenje zlouporaba u vidu ponavljanih i bespredmetnih pitanja kojima se vještake često dodatno opterećuje izvan opsega zadanog naloga."]
[1764,"MAJA PETROVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Prema Zakonu o parničnom postupku čl. 153 \nKad stranka predloži izvođenje dokaza, dužna je po nalogu suda unaprijed položiti iznos potreban za podmirenje troškova koji će nastati u povodu izvođenja dokaza.\nSud će odustati od izvođenja dokaza ako iznos potreban za podmirenje troškova ne bude položen u roku što ga sud odredi.\n\nUkoliko Sud i/ili stranka u postupku smatra opravdanim i tržišnim predloženi iznos troškova za vještačenje i taj iznos polaže na račun Suda, temeljem kojih parametara cijenjeni naslov taj isti nalaz \nobezvređuje na način da propisuje gornju granicu vrijednosti tog istog nalaza?"]
[1765,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Predlaže se slijedeća kategorizacija:\nKorištenje vlastitog vozila (km)\nCestarina\nOčevid na licu mjesta, izmjera, fotografiranje (sati)\nCrtanje skica na očevidu\nIzrada nacrta u mjerilu\nProučavanje sudskog spisa (sati)\nProučavanje ostale tehničke dokumentacije (sati)\nTehnički razgovor sa kontakt osobama (sati)\nKorespodencija sa punomoćnicima i kontakt osobama\nIzrada troškovnika sa dokaznicom mjera (sati)\nIzrada pisanog nalaza i mišljenja\nPriprema za raspravu\nPristup na glavnu raspravu \nPregled uporednih nekretnina radi ishođenje Izvadka\nIshođenje Izvadka od Grada Zagreba\nOčitovanja na podneske"]
[1766,"MLADEN OŽIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","Cijena boda od 0,40 Eur je neprihvatljiva. Pravilnikom 1z 1998.godine, definirana je cijena boda 2,0 kn. Prijedlog od 0,40 Eur za bod je preračunato 3,0 kn. Znači , za 27 ghodina bi se satnica povećala 50%. Molim da se uzme u obzir porast odvjetničkih tarifa, pravosuđa i sl. u 27 godina te uskladi i satnica vještaka, koji predstavljaju važan i nezaobilazan dio pravosudnog sustava. Ovim prijedlogom satnice su potpuno diskriminirani i destimulirani za obavljanje vještačenja.\nTakođer , ograničenje na 4.000 bodova nema praktičnog smisla. Po kojem cjeniku je npr. obračunato vještačenje u slučaju Agrokor? Visina troška vještačenja ovisi o obimu i složenosti predmeta vještačenja i ne može se administrativno ograničiti."]
[1767,"MAJA PETROVIĆ","Pravo na nagradu,\nČlanak 15. ","(1) Umjesto riječi \"nagrada\" prijedlog je koristiti riječ \"naknada\".  Vještak ima pravo na naknadu za svoj rad, a ne na nagradu, jer radi intelektualnu uslugu za koju ima valjano imenovanje. Stalnini sudski vještak ispostavlja račun u kojem je iskazana cijena utrošenog rada i zavisnih troškova koje je vještak objektivno imao u konkretnom predmetu.\n\n(3) Vrijednost boda od 0,40 EUR posljedično daje vrijednost sata rada vještaka od 14,00 EUR kao i vrijednost nalaza u minimalnom iznosu od 60,00 EUR.\nPredložena vrijednost boda je uvredljiva!!!!!! \nNa osnovu čega cijenjeni naslov cijeni vrijednost radnog sata stručne osobe sa visokim kvalifikacijama i stalnim usavršavanjem kao nižu od vrijednosti radnog sata kvalificiranog radnika? \nVrijednost radnog sata za najjeftinije moguće čišćenje ne iznosi ispod 20,00 EUR. Kakav je to nalaz i mišljenje vrijednosti 60,00 EUR?\n\nUvidom u Tarife o nagradama i naknadi troška za rad odvjetnika prema Tbr. 53 vrijednost boda iznosi 2,00 EUR dok je prema Tbr. 34 utvrđena vrijednost radnog sata od 50 bodova odnosno 100,00 EUR.\n\nVrijednost boda ne može biti manja od 1,50 € odnosno 1 sat vještaka bi trebao biti minimalno 55,00 €, ali primjereno bi bilo najmanje 75 % propisane satnice prema odvjetničkoj tarifi (dakle, na razini od 75 € ZA SLOŽENA VJEŠTAČENJA).\n\nPredloženi okvir bodovnog raspona za izradu pisanog nalaza i mišljenja nije životan i logičan, s obzirom da postoje izrazito složena vještačenja u kojima ima i po nekoliko desetaka odvojenih zadataka, i svaki od tih zadataka po svojoj složenosti prelazi gornju bodovnu granicu. Dakle, gornja se granica ne može postaviti, jer se niti ne zna unaprijed koliko složeno neko vještačenje može biti, a rezultirat će time da se vještaci neće upuštati u izradu kompleksnijih vještačenja jer neće biti u mogućnosti niti pokriti troškove.\n\nU prijedlogu Pravilnika nigdje nisu vrednovana očitovanja na odvjetničke podneske. Taj segment vještačenja je jedan od najzahtjevnijih. To je zato što se, za odgovaranje na podneske, mora ponovno proučiti kompletna tehnička i sudska dokumentacija. Sve to iziskuje dodatne sate na postojeće vještačenje. U praksi nema ograničenja u broju podnesaka. Odgovaranje na odvjetničke podneske se zna protegnuti i do 3 godine od predaje nalaza i mišljenja. Razmaci između podnesaka znaju biti i po šest mjeseci, pa i više, i svaki puta je potrebno iznova proučiti kompletnu dokumentaciju kako bi se pravilno i ispravno odgovorilo na iste. Na podnescima odvjetnici najviše skupljaju bodove i ostvaruju prihod, a vještaci besplatno odgovaraju.\n\nPRIJEDLOZI:\nVrijednost sata staviti na realnu vrijednost rada najstručnijih osoba te ugraditi mehanizam usklađenja satnice (primjerice kroz praćenje kretanja prosječne plaće u Republici Hrvatskoj ili sl.)\nodnosno prijedlog teksta članka:\n\n(1) Za obavljeno vještačenje stalni sudski vještak ima pravo na naknadu. \n(3) Naknada za rad stalnih sudskih vještaka određuje se u bodovima, a vrijednost boda utvrđuje se u iznosu od 1,50 EUR uvećano za porez na dodanu vrijednost. Vrijednost boda usklađuje se jednom godišnje u visini postotka promjene visine nominalne prosječne plaće u Republici Hrvatskoj, prema podacima koje objavljuje Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, od prvog sljedećeg mjeseca nakon objave podataka Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske. \nNaknada za rad stalnih sudskih vještaka utvrđuje se za:\n- izradu pisanog nalaza i mišljenja, ovisno o složenosti vještačenja od 300 bodova na više\n- radnje (očevid, pregled, pretraga, mjerenje, rekonstrukcija, izuzimanje, ispitivanje, uzorkovanje, procjena, analiza, utvrđivanje, osiguranje dokaza, izrada nacrta, troškovnika i procjena, sortiranje i pregled dokumentacije, analiza podataka, izrada tabela i dr.) 50 bodova po satu\n- izrada odgovora na podneske stranaka u postupku 100 bodova po podnesku\n- pristup na raspravu 150 bodova\n- sudjelovanje na raspravi koja traje dulje od dva sata 35 bodova po svakom započetom satu\n- rad stručnog pomoćnog osoblja koji pomažu u radu vještaku 25 bodova po satu\n- rad ostalog pomoćnog osoblja koji pomažu u radu vještaku 15 bodova po satu."]
[1768,"SUAD KADRIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nUvećanje nagrade","Cijena boda se uvećava u skladu s porastom troškova života i plaća u periodu 1998.-2025. Također se svake godine revalorizira u skladu s porastom troškova života. Izbacuje se ograničenje troška vještačenja od 4.000 bodova."]
[1769,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nUvećanje nagrade","Naknada umjesto nagrade!"]
[1770,"MELITA BESTVINA","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nUvećanje nagrade","Naknada umjesto nagrade!"]
[1771,"DRAŽEN ŠPOLJARIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nUvećanje nagrade","urediti da se za složena vještačenja nagrada uvećava"]
[1772,"MLADEN OŽIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nUvećanje nagrade","Cijena boda se uvećava u skladu s porastom troškova života i plaća u periodu 1998.-2025. Također se svake godine revalorizira u skladu s porastom troškova života. Izbacuje se ograničenje troška vještačenja od 4.000 bodova."]
[1773,"ANISIJA BEŠLIĆ","Uvećanje nagrade,\nČlanak 16. ","Predlaže se dodati:\n\nAko vještačenje treba  obaviti u žurnom roku (rok za izradu 16-29 dana), naknada stalnih sudskih vještaka uvećava se za 50%.\n\nAko vještačenje treba obaviti u izrazito žurnom roku (rok za izradu do 15 dana), naknada stalnih sudskih vještaka uvećava se za 100%."]
[1774,"DARKO SMODLAKA","Uvećanje nagrade,\nČlanak 16. ","Riječ \"nagrada\" zamjeniti sa \"naknada\"."]
[1775,"MAJA KOSTIJAL","Uvećanje nagrade,\nČlanak 16. ","Čl 16. st1. do 3. vještak ima pravo na troškove po računima, ali ovo treba regulirati na način da nam se isplate stvarni troškovi, a ne da i njih po predočenim i priloženim računima obračunavaju dobprinosi. Jer u racunovodstvima sudova uvijek ovaj iznos prikrpaju racunu vjestaka i na njih obracunavaju dobrinose, tako da vjestak od stvarno prilozenih racuna koje je iz svog džepa platio, dobije cca 60 % a ne stvarna vrijednost."]
[1776,"LUCIJA IVANČIĆ","Uvećanje nagrade,\nČlanak 16. ","Predlaže se predvidjeti i dodatke za žurnost (poveazani s kratkoćom rokova u kojima se vještačenje treba dovršiti):\nAko je vještačenje nužno obaviti u žurnom roku (rok za izradu kraći od 30 dana), nagrada za rad stalnih sudskih vještaka uvećava se za 50%.\nAko je vještačenje nužno obaviti u izrazito žurnom roku (rok za izradu do 15 dana), nagrada za rad stalnih sudskih vještaka uvećava se za 100%."]
[1777,"MIRJANA KOS","Uvećanje nagrade,\nČlanak 16. ","Suci paušalno određuju visinu predujma koja vrlo često nije dostatna ni za inicijalni nalaz i mišljenje, a pogotovo za naknadne radnje. Pravilnikom je potrebno obuhvatiti i druge radnje koje se stavljaju pred vještaka, primjerice:\n1. ukinuti maksimum od 4.000 bodova \nZnačajan je broj vještačenja primjerice na Trgovačkom sudu koji vrlo lako premašuje taj dodijeljeni iznos i još se „štedi“ na troškovima odlaska i rada na terenu, što u konačnici dovodi do dopune vještačenja, očitovanja i pristupe ročištu koji svi troškovi padaju na teret vještaka a i do produljenja vremena trajanja samog sudskog procesa.\n2. očitovanja i dopune vještačenja - minimalno 150 bodova ili po satu uz obrazloženje utroška\nPredloženim se ne navodi da bi se za očitovanja imalo pravo na naknadu. U praksi se trenutno, jer nije propisano, uglavnom očekuje da se to besplatno odrađuje a kod složenijih vještačenja koja već inicijalno dosegnu ili premaše maksimalni iznos bodova očitovanja znaju uzeti popriličan broj sati/dana ponovnog proučavanja dokumentacije i pisanja odgovora kojeg onda vještak odrađuje na svoju štetu. Da ne govorimo kada se nađete u „obijesnom parničenju“ pa točno vidite da odvjetnici prigovaraju samo kako bi povećali broj podnesaka koji nerijetko budu vrijednosti od par tisuća eura.\n3. priprema za pristup na ročište - minimalno 150 bodova\nRočišta često znaju biti 9, 12 ili čak 18 mjeseci od izrade vještva što zahtjeva ponovni pregled cjelokupne dokumentacije koji kod složenih predmeta nakon dugo vremena i 60 vještava izrađenih u međuvremenu, zna potrajati i cijeli dan. \n4. davanje mišljenja na ročištu - minimalno 150 bodova\nVrlo često se pored izdanog pisanog mišljenja zahtjeva pristup ročištu i ponovno davanje mišljenja na pitanja već obrađena u vještvu ili odgovore na nova pitanja. Veliki broj sudaca smatra da ovo nije potrebno dodatno „nagraditi“ jer da je to već sadržano u onoj inicijalnoj crkavici koju su dali. \n 5. priprema i pristup ročištu za koeg vještak nije bio obaviješten da se neće održati\n6. propisivanje roka za isplatu vještaku\nZakon uredno propisuje rok od 30 dana, ali svjedoci smo svi da se to ne poštuje. \nMnogi suci čekaju da se razjasne svi prigovori odvjetnika prije nego se odluče na isplatu vještaku, što mi je s jedne strane razumljivo. Ali isto tako imate mnoge suce koji donesu presudu, ili spis ode na 2. stupanj ili ode u arhivu a da vještak nije plaćen. \nNemoguće je raditi u uvjetima kada čekate isplatu po 6-9-12 ili više mjeseci za svoj rad.\nUz cijeli članak:\nPredložena vrijednost boda od 0,40 EUR nije usklađena s realnim troškovima života niti s ekonomskim kretanjima u Republici Hrvatskoj od donošenja prvotnih odredbi o nagrađivanju vještaka. Od 1998. godine do danas evidentno je značajno povećanje životnih troškova, što je vidljivo iz službenih statističkih pokazatelja. \nU protivnom dolazi do situacije da je rad sudskog vještaka sustavno potplaćen, unatoč visokoj razini stručnosti, odgovornosti i pravne posljedice koje nalaz i mišljenje mogu imati na postupak."]
[1778,"LEDA RUČEVIĆ","Uvećanje nagrade,\nČlanak 16. ","Predlaže se predvidjeti i dodatke za žurnost (poveazani s kratkoćom rokova u kojima se vještačenje treba dovršiti):\nAko je vještačenje nužno obaviti u žurnom roku (rok za izradu kraći od 30 dana), nagrada za rad stalnih sudskih vještaka uvećava se za 50%.\nAko je vještačenje nužno obaviti u izrazito žurnom roku (rok za izradu do 15 dana), nagrada za rad stalnih sudskih vještaka uvećava se za 100%."]
[1779,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Uvećanje nagrade,\nČlanak 16. ","Predlaže se predvidjeti i dodatke za žurnost (poveazani s kratkoćom rokova u kojima se vještačenje treba dovršiti):\nAko je vještačenje nužno obaviti u žurnom roku (rok za izradu kraći od 30 dana), nagrada za rad stalnih sudskih vještaka uvećava se za 50%.\nAko je vještačenje nužno obaviti u izrazito žurnom roku (rok za izradu do 15 dana), nagrada za rad stalnih sudskih vještaka uvećava se za 100%."]
[1780,"ZRINKO RUČEVIĆ","Uvećanje nagrade,\nČlanak 16. ","Predlaže se predvidjeti i dodatke za žurnost (poveazani s kratkoćom rokova u kojima se vještačenje treba dovršiti):\nAko je vještačenje nužno obaviti u žurnom roku (rok za izradu kraći od 30 dana), nagrada za rad stalnih sudskih vještaka uvećava se za 50%.\nAko je vještačenje nužno obaviti u izrazito žurnom roku (rok za izradu do 15 dana), nagrada za rad stalnih sudskih vještaka uvećava se za 100%."]
[1781,"SNJEŽANA HOPP","Uvećanje nagrade,\nČlanak 16. ","Predlaže se dodati – dodatak za žurnost:\nAko je vještačenje nužno obaviti u žurnom roku (rok za izradu 16-29 dana), naknada stalnih sudskih vještaka uvećava se za 50%.\nAko je vještačenje nužno obaviti u izrazito žurnom roku (rok za izradu do 15 dana), naknada stalnih sudskih vještaka uvećava se za 100%."]
[1782,"ANA DŽAPO","Uvećanje nagrade,\nČlanak 16. ","Predlaže se dodati – dodatak za žurnost\n\nAko je vještačenje nužno obaviti u žurnom roku (rok za izradu 16-29 dana), naknada stalnih sudskih vještaka uvećava se za 50%.\n\nAko je vještačenje nužno obaviti u izrazito žurnom roku (rok za izradu do 15 dana), naknada stalnih sudskih vještaka uvećava se za 100%."]
[1783,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Uvećanje nagrade,\nČlanak 16. ",{"$cut":{"chars":21385,"head":"čl. 15. :\n- predlaže se riječ nagrada zamijeniti s naknada jer vještak pruža uslugu (vezano uz naslov članka)\n- U st.1. ovog  članka navodi se kako vještak ima pravo na nagradu, dok se u drugim zakonima koji definiraju pružanje usluga propisuje da pružatelj usluge ima pravo na naknadu što unosi zbrku i nejasnoće u postupanju sudova\n čl.15.3.- vezano za vrijednost boda i sata\n- Osobe koje su izrađivale ovaj pravilnik, trebaju se očitovati koje kriterije su uzimali prilikom određivanja vrijednosti/cijene sata odnosno boda tj. vrijednosti izrade nalaza i mišljenja\n- Vrijednost od 0,40 EUR je neprimjereno niska i ne odražava vrijednost koja bi bila primjerena za rad u pravilu visokoobrazovane stručne osobe\n- Dosadašnja vrijednost od 0,27 EUR proizlazi iz vrijednosti boda od 2,00 kn koja je utvrđena 1998.g. najniža osnovica za obračunavanje i plaćanje doprinosa u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 2,00 kn je iznosila 1.370,00 kn što je 181,83 EUR (fiksni tečaj konverzije). Novi iznos minimalne plaće će biti 1.050,00 EUR (123. Sjednica Vlade RH) odnosno riječ je o rastu za 5,77 puta. Stoga bi vrijednost boda trebala iznositi 1,56 EUR \n- Prosječna neto plaća 1998.g., u vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda od 0,27 EUR (2,00 kn), je iznosila 315,48 EUR (2.377,00 kn) dok je prosječna neto plaća u kolovozu 2025.g. iznosila 1.446,00 EUR. Radi se o rastu od 4,58 puta pa bi stoga vrijednost boda trebala biti 1,24 EUR.\n- Prema javno dostupnim podacima osnovica plaća za državne službenike i namještenike u razdoblju od 1.998.g. do 2025.g. porasla je za 5,13 puta pa bi stoga vrijednost boda vještaka trebala biti 1,39 EUR\n- Za cijelu 1998. godine prosječna neto  plaća u RH  za VSS iznosila je 3.080  kn/408 EUR; prosječna neto plaća u za kolovoz  2025. u RH za sve djelatnosti i neovisno o stupnju obrazovanja (uključivo i NKV)  iznosila je 1.446 EUR što je 3,54 puta više od plaće za VSS u 1998. godini. Ukoliko bi se pratila povećanje vrijednosti boda prema prosječno isplaćenoj neto plaći tada bi isti iznosio 0,94 EUR što je više nego duplo više (2,35 puta) od predloženih 0,40 EUR \n- Uzevši u obzir promjene od 1998.g. do danas, vrijednost boda bi trebala biti: prema rastu minimalne plaće 1,56 EUR, prema prosječnoj neto plaći iz vremena donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake u odnosu na prosječnu plaću u VIII/2025.g. iznos od 1,24 EUR, prema kretanju osnovice za plaću državnih službenika i namještenika 1,39 EUR, prema prosječnoj neto plaći za cijelu 1998.g. do kolovoza 2025.g. 0,94 EUR te bi stoga prema prosjeku kretanja vrijednost boda trebala biti oko 1,20 EUR.\n- Takva odredba  nije  prihvatljiva jer u ekonomskim vještačenjima naročito u kaznenim predmetima koji sadrže nekoliko desetaka do stotinu tisuća stranica nije moguće vještačenje izraditi u okviru složenosti od 4.000 bodova.\n- Ovaj pravilnik poistovjećuje sve vještake jednako. Vještaci ekonomske struke od svih ostalih vještaka vještače na temelju izrazito velike količine knjigovodstvene dokumentacije. Od vještaka se traži prikupljanje dokumentacije kako od stranka u sporu tako i od trećih stranka, istraživanja po bazama javno objavljenih podataka i sl. što zahtjeva izrazito puno utrošenih radnih sati, a što nije odgovarajuće regulirano.\n15.3. i 15.4.\n- Zakon o sudovima u zajedničkom poglavlju XIV. Ima naziv Stalni sudski tumači i vještaci. Stoga prefiks ispred oznake područja je za vještaka i tumače isti i jedino te dvije kategorije promatraju se zajedno i imaju u nazivu „sudski“.\nU vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda vještaka od 2,00 kn, vrijednost jednog retka tumača je iznosila isto 2,00 kn i bila je ista vrijednost radnog sata od 70,00 kn dok se sad predlaže za vještake sat od 14,00 EUR a za tumače 40,00 EUR što je 3 puta više.\n- U vrijeme donošenja odluke o vrijednosti boda za vještake (veljača 1998.g.) odlučeno je i o vrijednosti sata rada sudskih tumača. Sat rada tumača je određen (ožujak 1998.g.) u vrijednosti 70,00 kn što je istovjetno bilo satu rada vještaka (35 x2 kn). Stoga je potrebno imati istu vrijednost sata rada vještaka i tumača i "}}]
[1784,"SUAD KADRIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nNagrada po posebnom cjeniku","potrebno je navesti i pravne osobe"]
[1785,"DRAŽEN ŠPOLJARIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nNagrada po posebnom cjeniku","Potrebno je navesti i pravne osobe"]
[1786,"JASMINA HUDOLETNJAK","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nNagrada po posebnom cjeniku","Članak 15. brisati jer se stavlja u lošiji položaj sudske vještake fizičke osobe koji nisu zaposlenici specijaliziranih ustanova niti državnih tijela. Na taj način specijaliziranim ustanovama i državnim tijelima se daje potpuna sloboda određivanja cijena dok ostali sudski vještaci moraju prihvatiti cjenik iz Pravilnika za koji nije jasno po kojim je kriterijima uopće predložen."]
[1787,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlaže se brisati članak. Apsolutno nije prihvatljivo da samo ustanove i državna tijela imaju svoj cjenik. Državna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom istom pravilniku i po istim uvjetima kao i fizičke osobe ili pravne u vlasništvu fizičkih osoba. \nParalela ovome je kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac dodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti broj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 EUR.\n\nPredložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad."]
[1788,"DARKO SMODLAKA","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju specijalizirane ustanove, državna tijela postoji poseban cjenik usluga, naknada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku.\nDodati: pravne osobe i tada če članak glasiti:Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju specijalizirane ustanove, državna tijela\ni pravne osobe postoji poseban cjenik usluga, nagrada naknada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku.\nOva odredba je postojala dugi niz godina pa se postavlja pitanje kojim su se to praksama rukovodili autori nacrta ovog Pravilnika u e-savjetovanju jer proizlazi da sudski vještaci zaposleni u specijaliziranim ustanovama i državnim tijelima imaju drugačiji tretman nego oni zaposleni u pravnim osobama za ekvivalentnu intelektualnu odnosno stručnu uslugu.\nDržava osigurava svim poduzetnicima jednak pravni položaj na tržištu, a sudski vještaci su na tržištu rada neovisno rade li za sudove ili za druge izvansudske naručitelje, pa naručitelji njihovog rada biraju one vještake koje žele, bilo radi kvalitete ili cijene rada koje su za pravne osobe različite ovisno o broju zaposlenih u trgovačkom društvu."]
[1789,"JOSIP LJULJ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Kada je vještačenje povjereno pravnoj osoba (npr. izrada pisanog nalaza i mišljenja), u ime te pravne osobe vještačenje naravno obavlja pojedini vještak (fizička osoba). Za navedeno vještačenje se ispostavlja račun u ime i za račun pravne osobe jer nagrada pripada pravnoj osobi. \n\nVezano za to, postoji specifična situacija gdje vještaci obavljaju vještačenje u ime pravne osobe koje se financiraju iz državnog proračuna (npr. Centar za forenzična ispitivanja, istraživanja i vještačenja “Ivan Vučetić” - dalje: CFI Ivan Vučetić). Kada sud da nalog CFI Ivan Vučetić da izradi nalaz i mišljenje, CFI Ivan Vučetić nema pravo na isplatu nagrade za taj nalaz i mišljenje jer se on financira iz državnog proračuna. S druge strane, kada sud pozove tog vještaka (koji je u ime CFI Ivan Vučetić izradio pisani nalaz i mišljenje) na raspravu, često se događa da ti vještaci izdaju račun u svoje ime i za vlastiti račun i očekuju da im sud isplati nagradu.\n\nNaime, kad vještak u ime CFI Ivan Vučetić izradi pisani nalaz i mišljenje, CFI Ivan Vučetić nema pravo na nagradu za taj pisani nalaz i mišljenje jer se financira iz državnog proračuna. Također, kad vještak u ime CFI Ivan Vučetić bude pozvan na raspravu radi usmenog davanja nalaza i mišljenja i odgovaranja na pitanja, ni tada nema pravo na nagradu jer je i ta radnja obavljena u ime CFI Ivan Vučetić koji se financira iz državnog proračuna. \n\nZaključno, postoji razna praksa između sudova po tom pitanju, pa bi ju bilo najlaške riješiti na način da se Pravilnikom o stalnim sudskim vještacima propiše takva situacija."]
[1790,"JOSIP LJULJ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Treba li propisati ograničenje prilikom određivanja cijena radnji vještaka (pravne osobe) u posebnim cjenicima. Naime, postoje velike razlike između pravnih osoba koje obavljaju vještačenje. Neke traže npr. 150 EUR samo za pristup na raspravu, dok druge traže 20,00 EUR. Proizlazi da pravna osoba nije ničime vezana, i ništa ju ne sprječava da sudu ispostavi račun za npr. 300,00 EUR samo za pristup na raspravi, pod uvjetom da je takvu cijenu prethodno odredila posebnim cjenikom. Mislim da ne treba propisivati nekakva nerealna ograničenja pravnim osobama (zbog tržišne slobode - načelno svatko ima pravo naplaćivati svoje usluge po cijeni koju želi), no sve te nagrade idu iz državnog proračuna pa mi trebalo razmisliti o nekakvim limitima."]
[1791,"JOSIP LJULJ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Potrebno je propisati kako je pravna osoba koja ima svoj posebni cjenik ,obvezna taj posebni cjenik dostaviti sudu prilikom ispostavljanja računa, kako bi sud mogao odmjeriti je li nagrada zaista utvrđena prema tom posebnom cjeniku. Događa se da pravne osobe ispostavljaju račune u postupcima bez ikakve osnove (npr. traže nerealne iznose samo za pristup sudu - bez da su iznosili mišljenje ili odgovarali na pitanja), a kada sud zatraži dostavu posebnog cjenika, proizlazi da isti ne postoji, odnosno proizlazi da neke pravne osobe proizvoljno određuju cijene od slučaja do slučaja. Zbog toga je potrebno propisati obvezu dostavljanja posebnog cjenika prilikom izdavanja računa."]
[1792,"JOSIP LJULJ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Poštovani,\n\npostoji pravni problem oko primjene posebnih cjenika specijaliziranih ustanova i državnih tijela (pravnih osoba) u kaznenim predmetima.\n\nNaime, trenutno je na snazi Pravilnik o naknadi troškova u kaznenom postupku (\"Narodne novine\" br. 58/12. i 111/12., –  dalje: Pravilnik o troškovima) koji je donesen na temelju članka 152. Zakona o kaznenom postupku i kao takav je poseban propis (lex specialis) u smislu da se njime uređuju nagrade i naknade troškova samo u jednoj vrsti postupka, odnosno u kaznenom postupku. \n\nU članku 16. Pravilnika o troškovima propisano je da u slučajevima kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe ili ustanove postoji (posebni) cjenik o tome, sud odnosno državni odvjetnik koji vodi kazneni postupak odredit će nagradu za obavljeno vještačenje prema cjeniku iz članka 15. Pravilnika o troškovima.\n\nČlanak 15. Pravilnika o troškovima propisuje da će sud, odnosno državni odvjetnik vještaku odrediti nagradu sukladno cjeniku koji je sastavni dio Pravilnika o stalnim sudskim vještacima.\n\nZaključno, kada je u kaznenom postupku vještačenje povjereno pravnoj osobi koja ima posebni cjenik o svojim uslugama, nagrada za pojedine radnje u sklopu vještačenja će se ipak morati obračunavati prema Cjeniku iz Pravilnika o stalnim sudskim vještacima (kao za vještake – fizičke osobe), a ne prema posebnom cjeniku pravne osobe.\n\nPRIJEDLOG: Dodati ču članak (ili stavak) ovaj novi Prijedlog pravilnika o stalnim sudskim vještacima kojim se izravno derogira taj članak 16. iz Pravilnika o troškovima. U suprotnom, postoji pravni problem oko posebnih cjenika po kojima pravne osobe obračunavaju svoju nagradu, odnosno sudovi ne bi smjeli primjenjivati posebne cjenike već Cjenik koji je propisan Pravilnikom o vještacima, pa se onda događa da se odbijaju računi pravnih osoba za obavljeno vještačenje u kaznenim predmetima jer su odmjerili nagradu prema svom posebnom cjeniku, umjesto prema „standardnom“ Cjeniku koji je sastavni dio (prilog) Pravilnika o stalnim sudskim vještacima. Dodatno, vidljivo je da u ovom novom prijedlogu Pravilnika o stalnim sudskim vještacima više neće biti takvog Cjenika (priloga), no ipak je potrebno radi pravne sigurnosti derogirati taj članak 16. iz Pravilnika o troškovima."]
[1793,"BIRO PLUS D.O.O. ZA RAČUNOVODSTVENO - KNJIGOVODSTVENE USLUGE","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Propušteno je uz ustanove i državna tijela navesti i pravne osobe."]
[1794,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju specijalizirane  ustanove, državna tijela postoji poseban cjenik usluga, naknada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku. \nDodati: pravne osobe i tada če članak glasiti:Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju specijalizirane  ustanove, državna tijela \ni pravne osobe postoji poseban cjenik usluga, nagrada naknada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku.\n(pravna osoba mora platiti policu osiguranja od 65.000.-€, plus za svakog zaposlenog vještaka još policu na iznos 25.000.-€ pa je jasno koliko obveze ima pravna osoba da bi održavala tzv. hladni pogon).  \n\nU Pravilniku o stalnim sudskim vještacima (NN 21/1998.) u članku 21. je bilo navedeno:\nZa obavljeno vještačenje vještak ima pravo na nagradu. Nagradu utvrđuje sud prema posebnom cjeniku stalnih sudskih vještaka, koji je sastavni dio ovoga Pravilnika.\nNagrada se određuje u bodovima a vrijednost boda je 2,00 kune bruto. Vrijednost boda će se izmijeniti ako se izmijene okolnosti koje su postojale u vrijeme donošenja ovoga Pravilnika.\nNovu vrijednost boda utvrđuje ministar pravosuđa na poticaj HDSV ili po službenoj dužnosti. Ako je nagrada obračunata u satima vještak je dužan uz račun dostaviti i obrazloženje svake stavke\nČlanak 21.\nNagrada za vještačenje povjerenoj pravnoj osobi pripada toj pravnoj osobi.\nOdredba stavka 1. ovoga članka primjenjuje se i kada je vještačenje povjereno državnom tijelu, stručnoj ustanovi ili drugoj pravnoj osobi koji to vještačenje ne obavljaju kao svoju registriranu djelatnost.\n\nOva odredba je postojala dugi niz godina pa se postavlja pitanje kojim su se to praksama rukovodili pisci nacrta ovog Pravilnika u e-savjetovanju jer proizlazi da sudski vještaci zaposleni u specijaliziranim ustanovama i državnim tijelima imaju drugačiji tretman nego oni zaposleni u pravnim osobama za ekvivalentnu intelektualnu odnosno stručnu uslugu. \n\nVažno je za napomenuti da cjenik pravnih osoba (kao i za specijalizirane ustanove i državna tijela) ne odlučuje upravno ili sudsko tijelo već se u rješenjima samo navodi tko ima pravo na naknadu troškova i po kojim člancima. povrijeđen čl.49. Ustava RH.  \nPoduzetnička i tržišna sloboda temelj su gospodarskog ustroja Republike Hrvatske.\n\nDržava osigurava svim poduzetnicima jednak pravni položaj na tržištu, a sudski vještaci su na tržištu rada neovisno rade li za sudove ili za druge izvansudske naručitelje, pa naručitelji njihovog rada biraju one vještake koje žele, bilo radi kvalitete ili cijene rada koje su za pravne osobe različite ovisno o broju zaposlenih u trgovačkom društvu. \nStoga je jasno da navedeni članak 49. Ustava jamči poduzetničku slobodu, jer cijene poslovanja trgovačkog društva donosi   i s k l j u č i v o    to  društvo. Da je tome tako može se provjeriti u svim članicama EU, pa je najbrojnije  trgovačko društvo iz Poljske koje ima čak 45 vještaka zaposlenih  čiji procjenitelj je bio Krzysztof Grzesik do prošle godine predsjednik TEGOVE (The European Group of Valuers Associations). Kolege u Londonu imaju tvrtku sa 22 zaposlena vještaka čija je satnica iznosi  od 100 do 350 funti !"]
[1795,"MELITA BESTVINA","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju specijalizirane  ustanove, državna tijela \ndodati: i pravne osobe postoji poseban cjenik usluga, naknada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku (pravna osoba mora platiti policu osiguranja od 65.000.-€, plus za svakog zaposlenog vještaka još policu na iznos 25.000.-€ pa je jasno koliko obveze ima pravna osoba da bi održavala tzv. hladni pogon). \n\nU Pravilniku o stalnim sudskim vještacima (NN 21/1998.) u članku 21. je bilo navedeno:\nZa obavljeno vještačenje vještak ima pravo na nagradu. Nagradu utvrđuje sud prema posebnom cjeniku stalnih sudskih vještaka, koji je sastavni dio ovoga Pravilnika.\nNagrada se određuje u bodovima a vrijednost boda je 2,00 kune bruto. Vrijednost boda će se izmijeniti ako se izmijene okolnosti koje su postojale u vrijeme donošenja ovoga Pravilnika.\nNovu vrijednost boda utvrđuje ministar pravosuđa na poticaj HDSV ili po službenoj dužnosti. Ako je nagrada obračunata u satima vještak je dužan uz račun dostaviti i obrazloženje svake stavke\nČlanak 21.\nNagrada za vještačenje povjerenoj pravnoj osobi pripada toj pravnoj osobi.\nOdredba stavka 1. ovoga članka primjenjuje se i kada je vještačenje povjereno državnom tijelu, stručnoj ustanovi ili drugoj pravnoj osobi koji to vještačenje ne obavljaju kao svoju registriranu djelatnost.\n\nOva odredba je postojala dugi niz godina pa se postavlja pitanje kojim su se to praksama rukovodili pisci nacrta ovog Pravilnika u e-savjetovanju jer proizlazi da sudski vještaci zaposleni u specijaliziranim ustanovama i državnim tijelima imaju drugačiji tretman nego oni zaposleni u pravnim osobama za ekvivalentnu intelektualnu odnosno stručnu uslugu. \n\nVažno je za napomenuti da cjenik pravnih osoba (kao i za specijalizirane ustanove i državna tijela) ne odlučuje upravno ili sudsko tijelo već se u rješenjima samo navodi tko ima pravo na naknadu troškova i po kojim člancima. povrijeđen čl.49. Ustava RH.  \nPoduzetnička i tržišna sloboda temelj su gospodarskog ustroja Republike Hrvatske.\n\nDržava osigurava svim poduzetnicima jednak pravni položaj na tržištu, a sudski vještaci su na tržištu rada neovisno rade li za sudove ili za druge izvansudske naručitelje, pa naručitelji njihovog rada biraju one vještake koje žele, bilo radi kvalitete ili cijene rada koje su za pravne osobe različite ovisno o broju zaposlenih u trgovačkom društvu. \nStoga je jasno da navedeni članak 49. Ustava jamči poduzetničku slobodu, jer cijene poslovanja trgovačkog društva donosi   i s k l j u č i v o    to  društvo. Da je tome tako može se provjeriti u svim članicama EU, pa je najbrojnije  trgovačko društvo iz Poljske koje ima čak 45 vještaka zaposlenih  čiji procjenitelj je bio Krzysztof Grzesik do prošle godine predsjednik TEGOVE (The European Group of Valuers Associations). Kolege u Londonu imaju tvrtku sa 22 zaposlena vještaka čija je satnica iznosi  od 100 do 350 funti !"]
[1796,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","-Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku (obrazloženje- u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima se navode pravne osobe a ustanove su pravne osobe) -Tipfeler u članku – dodati – pravne osobe pored već navedenih specijaliziranih ustanova i državnih tijela -Zašto za specijalizirane ustanove i državna tijela treba postojati poseban cjenik nagrada za obavljeno vještačenje različit od onog iz čl.13.? Znači li to da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu. Predložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad. Sukladno navedenom, kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac dodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti broj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 EUR"]
[1797,"ROBERT SPUDIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Dodati uz čl.17.\n- Propušteno je navesti pravne osobe, dok se u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku. (dodati „pravne osobe“)\n- Propušteno je navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku (obrazloženje- u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima se navode pravne osobe a ustanove su pravne osobe)\n- Tipfeler u članku – dodati – pravne osobe pored već navedenih specijaliziranih ustanova i državnih tijela\n- Zašto za specijalizirane ustanove i državna tijela treba postojati poseban cjenik nagrada za obavljeno vještačenje različit od onog iz čl.13.? Znači li to da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu.\n\n\nPredlaže se brisati članak. Apsolutno nije prihvatljivo da samo ustanove i državna tijela imaju svoj cjenik. Državna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom istom pravilniku i po istim uvjetima kao i fizičke osobe ili pravne u vlasništvu fizičkih osoba. \n\nPredložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad.\n\nČlanak nije korektan prema vještacima koji ne pripadaju specijaliziranim ustanovama i ide u korist isključivo državnog/javnog sektora."]
[1798,"DANIJELA HUBLIN","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad."]
[1799,"DARIO JANKOVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","U dosadašnjem pravilniku su uz specijalizirane ustanove i državna tijela bile naveden i pravne osobe - trgovačka društva što sada izostaje.\nPromijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku. (dodati „pravne osobe“)\nDržavna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom istom pravilniku i po istim uvjetima kao pravne u vlasništvu fizičkih osoba. Uostalom za obračun naknade (ne nagrade) trebao bi se primjenjivati isti cjenik za sve vještake uz određivanje primjerne satnice, a ta nije ona od 14,00 eura. \nI ovaj članak diskriminira fizičke osobe i trgovačka društva koja vještače u odnosu na Državu. Prevedeno Država ne može raditi po tako niskim cijenama koje određuje za rad vještaka fizičkih osoba  i trgovačkih društava u vlasništvu fizičkih osoba.\nParalela ovome je kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac dodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti broj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 EUR."]
[1800,"DARKO PRPIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Pored predviđenih posebnih cjenika za ustanove i državna tijela i pravne osobe imaju pravo na svoj cjenik rad, stoga se predlaže da članak glasi: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku"]
[1801,"IVAN BULJAN","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Članak direktno ide u korist državnog/javnog sektora, a ne svih vještaka"]
[1802,"KRISTINA KRPINA","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Člankom 17. Pravilnika propušteno je predvidjeti da i pravne osobe (kao i specijalizirane ustanove i državna tijela) imaju pravo na svoj cjenik rada, pa se predlaže izmjena članka 17 na slijedeći način:\nKada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju specijalizirane  ustanove, državna tijela i pravne osobe postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku"]
[1803,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","- Propušteno je navesti pravne osobe, dok se u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima iste spominju. \n- Predložen je poseban cjenik samo za specijalizirane ustanove i državna tijela.  Prema prijedlogu bi značilo da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu"]
[1804,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlaže se promijeniti na način da glasi: \"Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku.\""]
[1805,"DANIJELA PODBOJEC","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlaže se da se u odredbu članka 17. izričito dodaju i pravne osobe, kao što je bilo propisano člankom 27. važećeg PSSV, kako bi se izbjegao poremećaj tržišta i spriječila diskriminacija vještaka izvan sustava specijaliziranih ustanova i državnih tijela, te očuvala dostupnost vještačenja u opsežnim i složenim predmetima uz nepromjenjive troškove za državni proračun."]
[1806,"JASMINA FUKS","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Dodati uz čl.17.\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku.\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku (obrazloženje- u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima se navode pravne osobe a ustanove su pravne osobe)\n- Tipfeler u članku – dodati – pravne osobe pored već navedenih specijaliziranih ustanova i državnih tijela\n- Zašto za specijalizirane ustanove i državna tijela treba postojati poseban cjenik nagrada za obavljeno vještačenje različit od onog iz čl.13.? Znači li to da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu."]
[1807,"RANKO GAVRILOVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","-Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku (obrazloženje- u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima se navode pravne osobe a ustanove su pravne osobe)\n-Tipfeler u članku – dodati – pravne osobe pored već navedenih specijaliziranih ustanova i državnih tijela\n-Zašto za specijalizirane ustanove i državna tijela treba postojati poseban cjenik nagrada za obavljeno vještačenje različit od onog iz čl.13.? Znači li to da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu.\nPredložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad.\nSukladno navedenom, kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac dodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti broj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 EUR"]
[1808,"DRAŽEN DUVNJAK","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Prijedlog novog teksta i komentar na predloženo: \n\nNaknada po posebnom cjeniku\nČlanak 17. \nKada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju specijalizirane  ustanove, državna tijela \ndodati: i pravne osobe postoji poseban cjenik usluga, naknada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku (pravna osoba mora platiti policu osiguranja od 65.000.-€, plus za svakog zaposlenog vještaka još policu na iznos 25.000.-€ pa je jasno koliko obveze ima pravna osoba da bi održavala tzv. hladni pogon). \n\nU Pravilniku o stalnim sudskim vještacima (NN 21/1998.) u članku 21. je bilo navedeno:\nZa obavljeno vještačenje vještak ima pravo na nagradu. Nagradu utvrđuje sud prema posebnom cjeniku stalnih sudskih vještaka, koji je sastavni dio ovoga Pravilnika.\nNagrada se određuje u bodovima a vrijednost boda je 2,00 kune bruto. Vrijednost boda će se izmijeniti ako se izmijene okolnosti koje su postojale u vrijeme donošenja ovoga Pravilnika.\nNovu vrijednost boda utvrđuje ministar pravosuđa na poticaj HDSV ili po službenoj dužnosti.\nAko je nagrada obračunata u satima vještak je dužan uz račun dostaviti i obrazloženje svake stavke\nČlanak 21.\nNagrada za vještačenje povjerenoj pravnoj osobi pripada toj pravnoj osobi.\nOdredba stavka 1. ovoga članka primjenjuje se i kada je vještačenje povjereno državnom tijelu, stručnoj ustanovi ili drugoj pravnoj osobi koji to vještačenje ne obavljaju kao svoju registriranu djelatnost.\n\nOva odredba je postojala dugi niz godina pa se postavlja pitanje kojim su se to praksama rukovodili pisci nacrta Pravilnika jer proizlazi da sudski vještaci zaposleni u specijaliziranim ustanovama i državnim tijelima imaju drugačiji tretman nego oni zaposleni u pravnim osobama za ekvivalentnu intelektualnu odnosno stručnu uslugu. Važno je za napomenuti da cjenik pravnih osoba (kao i za specijalizirane ustanove i državna tijela) ne odlučuje upravno ili sudsko tijelo već se u rješenjima samo navodi tko ima pravo na naknadu troškova i po kojim člancima. povrijeđen čl.49. Ustava RH.  Poduzetnička i tržišna sloboda temelj su gospodarskog ustroja Republike Hrvatske.\nDržava osigurava svim poduzetnicima jednak pravni položaj na tržištu, a sudski vještaci su na tržištu rada neovisno rade li za sudove ili za druge izvansudske naručitelje, pa naručitelji njihovog rada biraju one vještake koje žele, bilo radi kvalitete ili cijene rada koje su za pravne osobe različite ovisno o broju zaposlenih u trgovačkom društvu. \nStoga je jasno da navedeni članak 49. Ustava jamči poduzetničku slobodu, jer cijene poslovanja trgovačkog društva donosi   i s k l j u č i v o    to  društvo,"]
[1809,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","U specijaliziranim ustanovama i državnim tijelima opet rade vještaci koji su specijalizirani za svoja područja. Znači da isti vještak koji radi  isti posao u svojoj režiji (fizička ili pravna osoba) ima jednu manju cijenu, a kada taj isti vještak radi taj isti posao za državno tijelo ili specijaliziranu ustanovu ima drugu veću cijenu. U svojem javnom pozivu je Ministarstvo iskazalo da se ukida 20% umanjenja kod rada za državu. Na ovaj način se \"ukidanje\" umanjenja samo pretočilo na ovo novo \"umanjenje\", a to je kada vještak radi kao fizička ili pravna osoba. Da bi se navedeno izbjeglo, kako je Ministarstvo u javnom pozivu iskazalo, potrebno je dodati i pravne osobe da mogu raditi po svom cjeniku"]
[1810,"JASENKA BUBIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Čl.17.\nPrijedlogom Pravilnika je propušteno navesti da pored predviđenih posebnih cjenika za ustanove i državna tijela i pravne osobe imaju pravo na svoj cjenik rad. Stoga se predlaže da članak glasi: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku"]
[1811,"ANTONIJA EREIZ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","U Prijedlogu Pravilnika nije predviđeno da, uz posebne cjenike specijaliziranih ustanova i državnih tijela, i pravne osobe mogu primjenjivati vlastite cjenike usluga. Slijedom toga, predlaže se da predmetni članak glasi:\n„Kada za određene vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se sukladno tom cjeniku.“"]
[1812,"LUCIJA IVANČIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlagatelj je iz nekog razloga iz članka 17. izbacio pravne osobe ovlaštene za obavljanje poslova vještačenja, koja odredba postoji u važećem Pravilniku o stalnim sudskim vještacima, čime se postojeće rješenje (koje je uslijed izrazito niske propisane vrijednosti boda koja je nepromijenjena već gotovo 28 godina bilo jedina brana nezavisnosti i nepristranosti sudskih postupaka) degradira a ustavnost rada sudova (u kojem radu su sudski vještaci nužan i izrazito važan segment bez kojeg nema donošenja pravno održivih sudskih odluka) je dovedena pod upitnik. Moglo bi se pomisliti da je ovakvom izmjenom predlagatelj namjerno odlučio utjecati na funkcioniranje nezavisnost i nepristranost suda."]
[1813,"LUCIJA IVANČIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlagatelj je iz nekog razloga iz članka 17. izbacio pravne osobe ovlaštene za obavljanje poslova vještačenja, koja odredba postoji u važećem Pravilniku o stalnim sudskim vještacima, čime se postojeće rješenje (koje je uslijed izrazito niske propisane vrijednosti boda koja je nepromijenjena već gotovo 28 godina bilo jedina brana nezavisnosti i nepristranosti sudskih postupaka) degradira a ustavnost rada sudova (u kojem radu su sudski vještaci nužan i izrazito važan segment bez kojeg nema donošenja pravno održivih sudskih odluka) je dovedena pod upitnik. Moglo bi se pomisliti da je ovakvom izmjenom predlagatelj namjerno odlučio utjecati na funkcioniranje nezavisnost i nepristranost suda."]
[1814,"LUCIJA IVANČIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Navedena odredba diskriminira ostale vještake u odnosu na specijalizirane ustanove i državna tijela, kao i na pravne osobe imenovane vještakom."]
[1815,"GORANKA MAJIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad."]
[1816,"DANICA SMOJVER","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Članak nije korektan prema vještacima koji ne pripadaju specijaliziranim ustanovama i ide u korist isključivo državnog/javnog sektora."]
[1817,"DANICA SMOJVER","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela."]
[1818,"DANICA SMOJVER","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Zašto za specijalizirane ustanove i državna tijela treba postojati poseban cjenik nagrada za obavljeno vještačenje različit od onog iz čl.13.?"]
[1819,"DANICA SMOJVER","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Propušteno je navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku (obrazloženje- u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima se navode pravne osobe a ustanove su pravne osobe)"]
[1820,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Navedena odredba dovodi u nepovoljan položaj vještake i pravne osobe koje obavljaju poslove vještačenja kojima je propisana nagrada sukladno članku 15. ovog Pravilnika  u \nodnosu na ustanove i državna tijela koja mogu raditi po posebnim cjenicima."]
[1821,"MIRJANA KOS","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Navedena odredba diskriminira ostale vještake u odnosu na specijalizirane ustanove i državna tijela, kao i na pravne osobe imenovane vještakom."]
[1822,"TATJANA DESNICA","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Prijedlogom Pravilnika je propušteno navesti da pored predviđenih posebnih cjenika za ustanove i državna tijela i pravne osobe imaju pravo na svoj cjenik rad. Stoga se predlaže da članak glasi: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku"]
[1823,"SENKA ĐINĐIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad.\n\nČlanak nije korektan prema vještacima koji ne pripadaju specijaliziranim ustanovama i ide u korist isključivo državnog/javnog sektora."]
[1824,"SENKA ĐINĐIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlaže se brisati članak. Apsolutno nije prihvatljivo da samo ustanove i državna tijela imaju svoj cjenik. Državna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom istom pravilniku i po istim uvjetima kao i fizičke osobe ili pravne u vlasništvu fizičkih osoba. \nParalela ovome je kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac dodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti broj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 EUR."]
[1825,"SENKA ĐINĐIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Dodati uz čl.17.\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku. (dodati „pravne osobe“)\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku (obrazloženje- u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima se navode pravne osobe a ustanove su pravne osobe)\n- Tipfeler u članku – dodati – pravne osobe pored već navedenih specijaliziranih ustanova i državnih tijela\n- Zašto za specijalizirane ustanove i državna tijela treba postojati poseban cjenik nagrada za obavljeno vještačenje različit od onog iz čl.13.? Znači li to da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu."]
[1826,"SARA CURRI","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Prijedlogom Pravilnika nije navedeno da, osim predviđenih posebnih cjenika za ustanove i državna tijela, i pravne osobe imaju pravo na svoj cjenik rada. Stoga se predlaže da članak glasi:\n\"Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku.\""]
[1827,"LEDA RUČEVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlagatelj je iz nekog razloga iz članka 17. izbacio pravne osobe ovlaštene za obavljanje poslova vještačenja, koja odredba postoji u važećem Pravilniku o stalnim sudskim vještacima, čime se postojeće rješenje (koje je uslijed izrazito niske propisane vrijednosti boda koja je nepromijenjena već gotovo 28 godina bilo jedina brana nezavisnosti i nepristranosti sudskih postupaka) degradira a ustavnost rada sudova (u kojem radu su sudski vještaci nužan i izrazito važan segment bez kojeg nema donošenja pravno održivih sudskih odluka) je dovedena pod upitnik. Moglo bi se pomisliti da je ovakvom izmjenom predlagatelj namjerno odlučio utjecati na funkcioniranje nezavisnost i nepristranost suda."]
[1828,"LEDA RUČEVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Apsolutno nije prihvatljivo da samo ustanove i državna tijela imaju svoj cjenik. Državna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom istom pravilniku i po istim uvjetima kao i fizičke osobe ili pravne u vlasništvu fizičkih osoba."]
[1829,"JASMINKA PJEVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Članak nije korektan prema vještacima koji ne pripadaju specijaliziranim ustanovama i ide u korist isključivo državnog/javnog sektora."]
[1830,"JASMINKA PJEVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Čl. 126.a Zakona o sudovima je uređeno kako poslove vještačenja mogu obavljati specijalizirane ustanove, državna tijela i pravne osobe, u kojem slučaju vještačenje obavljaju stalni sudski vještaci koji su u njima zaposleni.\n\nImajući u vidu čl. 126.a Zakona o sudovima, nije jasno, a postavlja se pitanje je li zakonito, stalne sudske vještake zaposlene u specijaliziranim ustanovama i državnim tijelima plaćati prema njihovom cjeniku, dok se isto ne dozvoljava ostalim stalnim sudskim vještacima.\n\nNavedenom odredbom se jedni diskriminiraju u odnosu na druge. \n\nNačin rada, tj. način na koji će se stalni sudski vještak organizirati  u obavljanju poslova vještačenja je na njemu. \n\nUpravo zato Zakon i predviđa uvjete po kojima pravne osobe mogu obavljati poslove vještačenja.\n\nZakon ne primjenjuje različitu logiku za specijalizirane ustanove i državna tijela, već isključivo osigurava dostupnost vještaka iz područja koja su rijetka na tržištu, odnosno moguće je kako se isključivo obavljaju kao javna djelatnost.\n\nJedinu distinkciju koju zakon čini između stalnih sudskih vještaka zaposlenih u specijaliziranim ustanovama i državnim tijelima, a u odnosu na stalne sudske vještake zaposlene u pravnim osobama je što u postupku imenovanja, zaposlenici specijaliziranih ustanova i državnih tijela koja obavljaju poslove vještačenja nisu dužni obaviti stručnu obuku (čl. 5. st. 2 predloženog Pravilnika).\n\nSlijedom navedenoga, svim sudskim vještacima, a ovisno o njihovoj organizaciji obavljanja poslova vještačenja bi se nagrada (predlaže se naknada za rad) trebala određivati prema njihovom cjeniku."]
[1831,"LIDIJA TUĐA","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Pravilnik u svom prijedlogu propušta navesti da pored predviđenih posebnih cjenika za ustanove i državna tijela i pravne osobe imaju pravo na svoj cjenik rada. Stoga se predlaže da članak glasi: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku"]
[1832,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Čl. 126.a Zakona o sudovima je uređeno kako poslove vještačenja mogu obavljati specijalizirane ustanove, državna tijela i pravne osobe, u kojem slučaju vještačenje obavljaju stalni sudski vještaci koji su u njima zaposleni.\n\nImajući u vidu čl. 126.a Zakona o sudovima, nije jasno, a postavlja se pitanje je li zakonito, stalne sudske vještake zaposlene u specijaliziranim ustanovama i državnim tijelima plaćati prema njihovom cjeniku, dok se isto ne dozvoljava ostalim stalnim sudskim vještacima.\n\nNavedenom odredbom se jedni diskriminiraju u odnosu na druge.\n\nNačin rada, tj. način na koji će se stalni sudski vještak organizirati u obavljanju poslova vještačenja je na njemu.\n\nUpravo zato Zakon i predviđa uvjete po kojima pravne osobe mogu obavljati poslove vještačenja.\n\nZakon ne primjenjuje različitu logiku za specijalizirane ustanove i državna tijela, već isključivo osigurava dostupnost vještaka iz područja koja su rijetka na tržištu, odnosno moguće je kako se isključivo obavljaju kao javna djelatnost.\n\nJedinu distinkciju koju zakon čini između stalnih sudskih vještaka zaposlenih u specijaliziranim ustanovama i državnim tijelima, a u odnosu na stalne sudske vještake zaposlene u pravnim osobama je što u postupku imenovanja, zaposlenici specijaliziranih ustanova i državnih tijela koja obavljaju poslove vještačenja nisu dužni obaviti stručnu obuku (čl. 5. st. 2 predloženog Pravilnika).\n\nSlijedom navedenoga, svim sudskim vještacima, a ovisno o njihovoj organizaciji obavljanja poslova vještačenja bi se nagrada (predlaže se naknada za rad) trebala određivati prema njihovom cjeniku."]
[1833,"ZRINKO RUČEVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Odredba članka 17. u kojoj su izbačene pravne osobe kojima je odobreno obavljanje poslova sudskog vještačenja, dok specijalizirane ustanove i državna tijela imaju pravo primjenjivati svoje cjenike, u direktnoj je suprotnosti s odredbom članka 48. stavka 1. Ustava (pravo vlasništva), odredbom članka 49. stavka 1. Ustava (poduzetnička i tržišna sloboda), odredbom članka 50. Ustava (ograničenje ili oduzimanje vlasništva) kao i u suprotnosti s odredbom članka 1. Protokola br. 1 uz Konvenciju (Konvencija za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Narodne novine – Međunarodni ugovori, broj 18/1997., 6/1999. - pročišćeni tekst, 8/1999. – ispravak, 14/2002., 1/2006. i 13/2017.).\n\nOsporavanom izmjenom pravnog okvira obračuna cijene rada stalnih sudskih vještakinja i vještaka putem cjenika pravnih osoba zadire se u ustavno pravo vlasništva, kojega svaka (fizička ili) pravna osoba ima pravo mirno uživati. Lišavanje nekoga njegova vlasništva može biti samo ako je to u javnom interesu, i to samo uz uvjete predviđene zakonom i općim načelima međunarodnog prava.\n\nUstavni sud je u svojoj dugogodišnjoj praksi već zauzeo pravna stajališta u pogledu prava vlasništva i mogućnosti države za ograničavanja istoga, odnosno utvrdio je tri ustavna pravila o jamstvu prava vlasništva, i to kako slijedi:\n\n- Ustaljeno stajalište Ustavnog suda je da se vlasništvo u smislu članka 48. stavka 1. Ustava \"mora vrlo široko tumačiti\", jer obuhvaća \"načelno sva imovinska prava\" , što uključuje i gospodarske interese koji su po naravi stvari vezani uz imovinu, ali i legitimna očekivanja stranaka da će njihova imovinska prava, zasnovana na pravnim aktima, biti poštovana, a njihovo ostvarenje zaštićeno.\n \n- Ustavni sud je u odluci broj: U-IIIB-1373/2009 od 7. srpnja 2009.  prihvatio praksu ESLJP o načinu na koji se ispituje postojanje vlasništva u konkretnim slučajevima, razrađujući tri pravila o vlasništvu u smislu članka 1. Protokola br. 1 uz Konvenciju u svjetlu članaka 48. stavka 1. i 50. Ustava. U toj je odluci zauzeo sljedeća načelna pravna stajališta o trima pravilima o vlasništvu u hrvatskom ustavnopravnom poretku:\n\n \"Tri ustavna pravila o jamstvu prava vlasništva\n\n8. Članak 48. stavak 1. Ustava, koji jamči pravo vlasništva, mora se sagledavati zajedno s člankom 50. Ustava koji uređuje ustavnopravne mogućnosti njegova oduzimanja odnosno ograničavanja radi zaštite pojedinih ustavnih vrijednosti odnosno zaštićenih ustavnih dobara. \n \nTako je zakonom moguće u interesu Republike Hrvatske ograničiti ili oduzeti vlasništvo, uz naknadu tržišne vrijednosti (članak 50. stavak 1. Ustava).\n \nOsim toga, poduzetnička se sloboda i vlasnička prava mogu iznimno ograničiti zakonom radi zaštite interesa i sigurnosti Republike Hrvatske, prirode, ljudskog okoliša i zdravlja ljudi (članak 50. stavak 2. Ustava).\n \n\nSukladno navedenom, Ustav sadrži tri zasebna pravila vezana uz ustavno uređenje vlasništva:\n\no prvo pravilo, sadržano u članku 48. stavku 1. Ustava, opće je naravi i propisuje jamstvo prava vlasništva; \n\no drugo pravilo, sadržano u članku 50. stavku 1. Ustava, uređuje oduzimanje odnosno ograničavanje vlasništva koje se neće smatrati ustavnopravno nedopuštenim ako je propisano zakonom, ako je u interesu Republike Hrvatske i ako je za tako oduzeto odnosno ograničeno vlasništvo osigurana i isplaćena naknada u tržišnoj vrijednosti oduzete odnosno ograničene imovine;\n\no treće pravilo, sadržano u članku 50. stavku 2. Ustava, priznaje zakonodavcu ovlast da zakonom ograničava vlasnička prava (i poduzetničke slobode) radi zaštite pojedinih ustavnih vrednota ili zaštićenih ustavnih dobara koja ustavotvorac smatra toliko važnim da ih podvodi pod državne odnosno pod opće interese zajednice (zaštita interesa i sigurnosti Republike Hrvatske, prirode, ljudskog okoliša i zdravlja ljudi), bez obveze isplate bilo kakve naknade. \n \nTa tri pravila, međutim, nisu samostojna i nepovezana. Drugo i treće pravilo, koji se tiču određenih stupnjeva miješanja u pravo vlasništva, uvijek se moraju tumačiti u svjetlu općeg jamstva iz članka 48. stavka 1. Ustava: prije razmatranja je li prvo pravilo poštovano uvijek se mora odrediti jesu li druga dva primjenjiva na konkretan slučaj koji je predmet ustavnosudskog ispitivanja. \n \nUstavni sud također napominje da svako miješanje u pravo vlasništva, zasnovano na odredbama članka 50. Ustava, mora osigurati pravičnu ravnotežu između zahtjeva za poštovanjem i zaštitom ustavnog prava vlasništva privatnih osoba i zahtjeva koje postavljaju državni odnosno javni ili opći interesi zajednice (koji mogu uključivati i zaštitu suprotstavljenih prava ili interesa trećih privatnih osoba). Zahtjev za postizanjem te ravnoteže izražen je u strukturi članaka 48. stavka 1. i 50. Ustava, promatra li ih se kao jednu cjelinu, pri čemu ustavotvorac izrijekom postavlja još i dopunski zahtjev: svako ograničenje vlasništva odnosno vlasničkih prava mora biti razmjerno naravi potrebe za ograničenjem u svakom pojedinom slučaju (članak 16. stavak 2. Ustava). Stoga u svakom pojedinom slučaju mora postojati razuman odnos razmjernosti između sredstava koja se koriste pri oduzimanju ili ograničavanju vlasništva i ciljeva koji se time nastoje postići. Sažeto, miješanje u vlasništvo mora biti razmjerno naravi potrebe za ograničenjem u svakom pojedinom slučaju.\" \n\nOčito je kako predlagatelj prilikom izmjene pravnog okvira prema kojem pravne osobe kojima je odobreno obavljanje poslova sudskog vještačenja više ne bi mogle te poslove raditi primjenom svojih cjenika nije uzeo u obzir navedena pravila povezana s ustavnim određenjem vlasništva, jer ni na koji način nije obrazloženo koji bi bio interes Republike Hrvatske ograničiti navedeno vlasništvo (i poduzetničku slobodu) pravnim osobama, niti je u izmijenjenom pravnom okviru išta rečeno u pogledu osiguravanja i isplate naknade u tržišnoj vrijednosti oduzete odnosno ograničene imovine za tako oduzeto odnosno ograničeno vlasništvo.\n\nOsim toga, napominje se kako nema mjesta primjeni trećeg pravila (ovlast države ograničavati vlasnička prava i poduzetničke slobode), jer se očito ne radi o zaštiti pojedinih ustavnih vrednota ili zaštićenih ustavnih dobara koja ustavotvorac smatra toliko važnim da ih podvodi pod državne odnosno pod opće interese zajednice (zaštita interesa i sigurnosti Republike Hrvatske, prirode, ljudskog okoliša i zdravlja ljudi), bez obveze isplate bilo kakve naknade. \n\n\nNadalje, ističe se kako se, u skladu s ustaljenom praksom Ustavnog suda, i legitimna očekivanja smatraju imovinom pod zaštitom Ustava, a što je usklađeno s pravnim stajalištem ESLJP-a koji priznaje da se legitimna očekivanja stranaka pod određenim pretpostavkama moraju smatrati \"imovinom\" pod zaštitom članka 1. Protokola br. 1 uz Konvenciju. \n\nPojam 'legitimnih očekivanja' u kontekstu članka 1. Protokola br. 1 uz Konvenciju ESLJP je prvi put spomenuo u predmetu Pine Valley Developments LTD i drugi protiv Irske . U tom su predmetu podnositelji bili poduzetnici koji su 1978. kupili zemljište pouzdajući se u nacrt plana izdavanja urbanističkih dozvola za izgradnju industrijskih skladišta i uredskih prostora, a on je naknadno, odlukom irskog Vrhovnog suda, utvrđen ultra vires i ab initio ništetnim, jer je bio u suprotnosti s mjerodavnim zakonima. ESLJP je zauzeo stajalište da je \"legitimno očekivanje\" nastalo onda kad je dozvola (outline planning permission) izdana, a na temelju pouzdanja u nju podnositelji su kupili zemljište s namjerom njegove izgradnje. Ta je dozvola, koju nadležna upravna tijela više nisu mogla ukinuti ili na drugi način opozvati, činila sastavni dio vlasništva (imovine) tvrtki podnositelja (§ 51. presude Pine Valley i § 45. presude Kopecký protiv Slovačke ).\n\nU presudi Kopecký protiv Slovačke (2004.) ESLJP je sažeo stajališta obrazložena u presudi Pine Valley (1991.) i u predmetu Stretch protiv Ujedinjenog Kraljevstva. Izrijekom je utvrdio da su u oba ta slučaja podnositelji bili ovlašteni pouzdati se u činjenicu da pravni akt na temelju kojeg su na sebe preuzeli teret financijskih obveza neće biti retroaktivno utvrđen nevaljanim (invalidated) na njihovu štetu. U toj se skupini slučajeva \"'legitimno očekivanje', prema tome, temeljilo na razumno opravdanom povjerenju u pravni akt (reasonably justified reliance on a legal act) koji je imao valjanu pravnu osnovu (sound legal basis) i odnosio se na vlasnička prava\" (§ 47. presude Kopecký).\n\nOsim u konvencijskom pravu, doktrina legitimnih očekivanja već je desetljećima \"neosporno dio prava Zajednice\" (undeniably part of Community law).  \n\nIz predmeta T-336/94 Efisol SA protiv Komisije Europskih zajednica,  u kojem su sažete temeljne postavke doktrine legitimnih očekivanja u pravu Unije, citira se postavka koja je, prema shvaćanju predlagatelja, relevantna i za predmet kojim se bavi ovaj Prijedlog:\n \n\"2. Pravo pouzdati se u legitimna očekivanja ima svaki pojedinac koji je u situaciji u kojoj je očito da je administracija Zajednice, dajući mu precizna uvjeravanja, dovela do toga da se u njemu jave opravdana očekivanja.\"\n\nS obzirom na to da su prethodno navedena stajališta ESLJP-a i Suda Europske unije o legitimnim očekivanjima sukladna članku 48. stavku 1. Ustava, a time i primjenjiva u ustavnopravnom poretku Republike Hrvatske, Ustavni sud ih je razradio i prihvatio u odluci broj: U-IIIB-1373/2009. Od tada je institut legitimnih očekivanja inherentni dio hrvatskog ustavnog prava. \n\n\nKako iz trenutno važećeg pravnog okvira (koji se osporavanom odredbom prijedloga Pravilnika mijenja) proizlazi kako i pravne osobe koje imaju odobrenje za obavljanje poslova sudskih vještačenja mogu primjenjivati svoje cjenike, očito se radi o jednom od opisanih slučajeva, jer je za pravnu osobu legitimno očekivanje nastalo onda kada je dozvolu za obavljanje poslova sudskih vještačenja dobilo a na temelju pouzdanja u nju te su pravne osobe obavljale ulaganja (poslovni prostori, opremanje radnih mjesta, zaposlenici zaposleni na neodređeno vrijeme, edukacije, troškovi osiguranja i dr.), s namjerom trajnog obavljanja djelatnosti. Takva dozvola (odobrenje za obavljanje poslova sudskih vještačenja) i s njom povezani učinci, čini sastavni dio vlasništva (imovine) takvih pravnih osoba.\n\nOvo tim više što se radi o pravnom okviru koji se nije mijenjao godinama, i koji je u pogledu ovlasti pravnih osoba koje imaju odobrenje za obavljanje poslova sudskih vještačenja za primjenu svog cjenika praktički nepromijenjen gotovo 28 godina, što još više opravdava legitimna očekivanja pravnih osoba da im vlasništvo (i poduzetnička sloboda) neće u budućnosti biti ograničeno.\n\nKonačno, osporavanom promjenom pravnog okvira prema kojem pravne osobe koje imaju odobrenje za obavljanje poslova sudskog vještačenja više ne bi mogle primjenjivati svoje cjenike zadire se i u poduzetničku slobodu, s obzirom da se bez valjanog razloga i bez ikakvih obrazloženja, onemogućuje obavljanje legitimne djelatnosti uz pravičnu cijenu.\n\nNaime, odredba članka 50. stavka 2. Ustava eksplicite propisuje kada se poduzetnička sloboda (i vlasnička prava) mogu ograničiti zakonom, a to je samo iznimno, radi zaštite interesa i sigurnosti Republike Hrvatske, prirode, ljudskog okoliša i zdravlja ljudi. Notorno je kako u konkretnom slučaju nema govora da bi se radilo o navedenim iznimkama, pa se dakle radi o očitoj povredi ustavnog načela poduzetničke slobode."]
[1834,"ZRINKO RUČEVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Odredba članka 17. u kojoj su izbačene pravne osobe kojima je odobreno obavljanje poslova sudskog vještačenja, dok specijalizirane ustanove i državna tijela imaju pravo primjenjivati svoje cjenike, u direktnoj je suprotnosti s odredbom članka 14. stavka 2. Ustava (oravo na jednakost pred zakonom).\n\nKako to Ustavni sud u većem broju svojih odluka usuglašeno iznosi, za utvrđivanje predstavlja li navedeno miješanje u jednak položaj svih poduzetnika na tržištu s Ustavom usklađeno postupanje, potrebno je odgovoriti na dva pitanja:\n\na) ima li miješanje u jednak položaj svih poduzetnika na tržištu onemogućavanjem pravnih osoba da obavljaju poslove sudskih vještačenja legitimni cilj u općem ili javnom interesu?\n\nb) ako da, je li postignuta pravedna ravnoteža između općeg ili javnog interesa zajednice i zaštite prava na jednak položaj određenih gospodarskih subjekata (konkretno: pravne osobe) u odnosu na druge subjekte koji kao stalni sudski vještaci posluju u Republici Hrvatskoj (konkretno fizičke osobe)?\n\nOčito je kako je već odgovor na prvo pitanje negativan, jer nema nikakvog legitimnog cilja koji bi bio u općem ili javnom interesu, a zbog kojega bi pravnim osobama bilo onemogućeno obavljati poslove sudskih vještačenja primjenom svog cjenika, niti je to zakonodavac na bilo koji način obrazložio.\n\nAko nema legitimnog cilja u općem ili javnom interesu, onda nema niti govora o poštivanju ustavnog prava na jednakost pred zakonom, u kojem smislu je osporavana promjena pravnog okvira prema kojem pravne osobe više ne bi mogle obavljati djelatnost sudskih vještačenja primjenom svog cjenika očito protuustavna."]
[1835,"ZRINKO RUČEVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Odredba članka 17. u kojoj su izbačene pravne osobe kojima je odobreno obavljanje poslova sudskog vještačenja, dok specijalizirane ustanove i državna tijela imaju pravo primjenjivati svoje cjenike, u direktnoj je suprotnosti s odredbom članka 3. Ustava (načelo vladavine prava) i odredbom članka 5. stavka 1. Ustava (načelo ustavnosti i zakonitosti).\n\nVladavina prava kao najviša vrednota ustavnog poretka Republike Hrvatske ne svodi se samo na formalno-pravnu regularnost nego uključuje i posebne dopunske zahtjeve sadržajne naravi u sastavljanju zakona. Načelo vladavine prava traži da zakoni moraju biti opći i jednaki za sve, a zakonske i pravne posljedice izvjesne za adresate pravne norme (načelo pravne izvjesnosti) tj. primjerene njihovim legitimnim očekivanjima u svakoj konkretnoj neposrednoj primjeni zakona. \n\nU Rješenju U-I-5612/2011 (Narodne novine, broj 13/2013) Ustavni je sud također naglasio, a što je primjenjivo i u konkretnoj situaciji u kojoj su pravne osobe koje su do sada imale odobrenje za obavljanje poslova sudskih vještačenja i mogle su u svom radu primjenjivati svoj cjenik došle u položaj posvemašnje pravne nesigurnosti u pogledu svog budućeg rada, da su imenovani … bili u položaju posvemašnje nesigurnosti i neizvjesnosti u pogledu svoga budućeg profesionalnog statusa. Ni u jednom zakonskom prijedlogu … nije se spomenuo učinak tih zakona na njihove individualne situacije, a u prijelaznim odredbama tih zakona nisu postojale ni najmanje naznake rješenja njihovih problema koje je stvorio sam zakonodavac.\n\nNadalje, u istoj odluci Ustavni sud naglašava da ako je zakonodavac iz pojedinih opravdanih razloga odlučio ukinuti (određeno pravo) …, bio je dužan uspostaviti pravednu ravnotežu između ostvarenja tog cilja u općem ili javnom interesu i zaštite interesa osoba imenovanih ... Potpuno ignoriranje te obveze nije prihvatljivo u demokratskoj državi utemeljenoj na vladavini prava i zaštiti ljudskih prava. Time se narušavaju načela pravne sigurnosti, pravne predvidljivosti i pravne izvjesnosti na štetu pojedinaca, ma koliko značajan bio njima suprotstavljeni javni ili opći interes. Takvom se zakonodavnom praksom neizbježno smanjuje i povjerenje javnosti u pravni sustav države i time dalje ugrožava vladavina prava, temeljna ustavna vrednota hrvatskog pravnog poretka.\n\nU konkretnom slučaju postupanje zakonodavca prema pravnim osobama koje imaju ovlaštenje obavljati poslove sudskih vještačenja takve je prirode i intenziteta da je zahtijevalo i odgovarajuća drugačija rješenja radi uspostave pravedne ravnoteže između eventualno postojećeg općeg ili javnog interesa i zaštite prava navedenih pravnih osoba, što je u osporavanom prijedlogu Pravilnika izostalo."]
[1836,"ZRINKO RUČEVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlagatelj je iz nekog razloga iz članka 17. izbacio pravne osobe ovlaštene za obavljanje poslova vještačenja, koja odredba postoji u važećem Pravilniku o stalnim sudskim vještacima, čime se postojeće rješenje (koje je uslijed izrazito niske propisane vrijednosti boda koja je nepromijenjena već gotovo 28 godina bilo jedina brana nezavisnosti i nepristranosti sudskih postupaka) degradira a ustavnost rada sudova (u kojem radu su sudski vještaci nužan i izrazito važan segment bez kojeg nema donošenja pravno održivih sudskih odluka) je dovedena pod upitnik. Moglo bi se pomisliti da je ovakvom izmjenom predlagatelj namjerno odlučio utjecati na funkcioniranje nezavisnost i nepristranost suda."]
[1837,"ZRINKO RUČEVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Odredba članka 17. je očito diskriminirajuća, protivna temeljnim ustavnim vrednotama Republike Hrvatske, kao i pravnim tekovinama Europske unije. Naime, člankom se jasno definira povlaštena kasta vještaka (oni koji rade za specijalizirane ustavnove i za državna tijela) u odnosu na vještake koji ne rade u tim ustanovama odnosno tijelima.\nSpecijalizirane ustanove i državna tijela dakle mogu odrediti realne nagrade za rad vještaka (koje odgovaraju iskustvu, znanju, stručnosti, značaju i odgovornosti posla vještačenja), dok za vještake drugog reda (one koji nisu zaposleni u specijaliziranim ustanovama i državnim tijelima) predlagatelj propisuje uvredljivu cijenu rada ispod cijene rada kućne pomoćnice."]
[1838,"SNJEŽANA HOPP","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Članak 17. brisati jer stavlja u lošiji položaj sudske vještake fizičke osobe koji nisu zaposlenici specijaliziranih ustanova niti državnih tijela. Na taj način specijaliziranim ustanovama i državnim tijelima daje se potpuna sloboda određivanja cijena dok ostali sudski vještaci moraju prihvatiti cjenik iz Pravilnika za koji nije jasno po kojim je kriterijima uopće predložen."]
[1839,"VATROSLAV ZOVKO","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Ovaj članak je u cijelosti diskriminatoran. Izbačene su pravne osobe generalno! Ili uvrstiti sve pravne osobe ili brisati članak u cijelosti s gore predloženom korekcijom cijene boda"]
[1840,"BOŽIDAR ŠEBEČIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Dolazak na ročišta najčešće nije moguć javnim prijevozom i zbog toga bi trebalo dodati:\n\nTroškovi stalnim sudskim vještacima za odlazak iz mjesta prebivališta/boravišta  do mjesta vještačenja  priznaju se u visini troškova javnog prijevoza ili  troškova korištenja osobnog vozila."]
[1841,"DIANA LOBOREC","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","„Odredbom članka 13. zadržava se razlikovanje:\n(i)           stalnih sudskih vještaka\n(ii)          specijaliziranih ustanova i državna tijela\n(iii)        pravnih osoba koje obavljaju poslove vještačenja.\n \nS tim su svezi, ustrojavaju se i adekvatni registri:\n(i)           Popis stalnih sudskih vještaka\n(ii)          Popis specijaliziranih ustanova i državnih tijela\n(iii)        Popis pravnih osoba kojima je odobreno obavljanje poslova sudskog vještačenja\n \nMeđutim, novo rješenje odredbe koja uređuje nagradu po posebnom cjeniku (ranije članak 27., sada 17.) više ne radi jednakopravno razlikovanje između iz članka 13. već spaja kategoriju (i)  stalnih sudskih vještaka i (ii) pravnih osoba koje obavljaju poslove vještačenja čime narušava stečena prava pravnih osoba koje obavljaju poslove vještačenja.\n \nUpravo suprotno, narušavanjem stečenih prava složeniji predmeti ostat će bez adekvatne podrške jer ih unutar zadanog okvira neće imati tko rješavati (Stalni sudski vještak ne može podizvoditi i djeluje samostalno. Pravna osoba može zapošljavati više vještaka koji simultano mogu raditi na predmetu. To je sam jedan od razloga koji opravdavaju zadržavanje razlikovanja sve tri kategorije i kod određivanja nagrade po posebnom cjeniku.)\n \nStoga držimo da je predloženo rješenje potrebno izmijeniti, posebno provodeći test zaštite tržišnog natjecanja,  zaštite stečenih prava i efikasnosti pravosuđa (koji institut procesnog prava će biti posebno pogođen ukoliko se dopusti provedba predloženog rješenja)."]
[1842,"DIANA LOBOREC","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","zacijelo intencija donošenja pravilnika kao provedbenog propisa nije i ne može biti ograničavanja slobode poduzetništva kao zaštićene ustavne kategorije (članak 49. i dr. Ustava RH).\n \nNaime, držimo da se slobodna poduzetništva, zaštita tržišnog natjecanja, očuvanje stečenih prava, transparentnost, pristup sudovima, efikasnost pravosuđenja može jasno zaštiti na sljedeći  način:\n(i)            Izjednačiti u potpunosti status stalnih sudskih vještaka, specijaliziranih ustanova i državna tijela i pravnih osoba koje obavljaju poslove vještačenja kada se radi o zadaćama i aktivnostima kada su angažirani od strane sudova.\n(ii)          Izjednačiti u potpunosti status stalnih sudskih vještaka, specijaliziranih ustanova i državna tijela i pravnih osoba koje obavljaju poslove vještačenja kada se radi o slobodnom nastupu na tržištu (tržišni odnosi izvan pravosudnog sustava), oslobađanjem ograničenja visine nagrade."]
[1843,"DANICA SMOJVER","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Iz kojeg razloga je propušten naziv pravne osobe, iako se u cijelom pravilniku više puta iste spominju? Izmijeniti čl.17 na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku"]
[1844,"ANA DŽAPO","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Čl. 126.a Zakona o sudovima je uređeno kako poslove vještačenja mogu obavljati specijalizirane ustanove, državna tijela i pravne osobe, u kojem slučaju vještačenje obavljaju stalni sudski vještaci koji su u njima zaposleni.\n\nImajući u vidu čl. 126.a Zakona o sudovima, nije jasno, a postavlja se pitanje je li zakonito, stalne sudske vještake zaposlene u specijaliziranim ustanovama i državnim tijelima plaćati prema njihovom cjeniku, dok se isto ne dozvoljava ostalim stalnim sudskim vještacima.\n\nNavedenom odredbom se jedni diskriminiraju u odnosu na druge. \n\nNačin rada, tj. način na koji će se stalni sudski vještak organizirati  u obavljanju poslova vještačenja je na njemu. \n\nUpravo zato Zakon i predviđa uvjete po kojima pravne osobe mogu obavljati poslove vještačenja.\n\nZakon ne primjenjuje različitu logiku za specijalizirane ustanove i državna tijela, već isključivo osigurava dostupnost vještaka iz područja koja su rijetka na tržištu, odnosno moguće je kako se isključivo obavljaju kao javna djelatnost.\n\nJedinu distinkciju koju zakon čini između stalnih sudskih vještaka zaposlenih u specijaliziranim ustanovama i državnim tijelima, a u odnosu na stalne sudske vještake zaposlene u pravnim osobama je što u postupku imenovanja, zaposlenici specijaliziranih ustanova i državnih tijela koja obavljaju poslove vještačenja nisu dužni obaviti stručnu obuku (čl. 5. st. 2 predloženog Pravilnika).\n\nSlijedom navedenoga, svim sudskim vještacima, a ovisno o njihovoj organizaciji obavljanja poslova vještačenja bi se nagrada (predlaže se naknada za rad) trebala određivati prema njihovom cjeniku."]
[1845,"KRISTIJAN TOLE","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Kada država naknade za vještačenja koja provode ustanove i državna tijela dopušta da tržišno određuju cijene, a vještacima pojedincima nameće primjenu vrijednosti boda (nadasve neprimjerenu) iz Pravilnika, stvara se diskriminacija. Ovo je i zakonski (ustavno) upitno, pa molimo da se država drži Ustava koji zabranjuje diskriminaciju."]
[1846,"KRISTIJAN TOLE","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Članak 17. promijeniti iz \"Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju specijalizirane  ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku.\"   u \"Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku\"."]
[1847,"KATIJA MARČE","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Dodati uz čl.17.\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku. (dodati „pravne osobe“)\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku (obrazloženje- u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima se navode pravne osobe a ustanove su pravne osobe)\n- Tipfeler u članku – dodati – pravne osobe pored već navedenih specijaliziranih ustanova i državnih tijela\n- Zašto za specijalizirane ustanove i državna tijela treba postojati poseban cjenik nagrada za obavljeno vještačenje različit od onog iz čl.13.? Znači li to da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu.\nPredlaže se brisati članak. Apsolutno nije prihvatljivo da samo ustanove i državna tijela imaju svoj cjenik. Državna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom istom pravilniku i po istim uvjetima kao i fizičke osobe ili pravne u vlasništvu fizičkih osoba. \nParalela ovome je kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac dodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti broj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 EUR.\n\nPredložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad.\n\nČlanak nije korektan prema vještacima koji ne pripadaju specijaliziranim ustanovama i ide u korist isključivo državnog/javnog sektora."]
[1848,"KRISTINA KONTREC","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlaže se članak 17. promijeniti na način da glasi: \"Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku\". \nNaime, popušteno je navesti pravne osobe, dok se u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima iste spominju."]
[1849,"KRISTINA KONTREC","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Navedenim člankom pravne osobe u vlasništvu privatnog sektora stavljene su u neravnopravan položaj u odnosu na pravne osobe iz javnog ili državnog sektora."]
[1850,"PETAR ERAKOVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Članak nije korektan prema vještacima koji ne pripadaju specijaliziranim ustanovama i ide u korist isključivo državnog/javnog sektora."]
[1851,"PETAR ERAKOVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad."]
[1852,"LJUBICA MILOŠ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Članak nije korektan prema vještacima koji ne pripadaju specijaliziranim ustanovama i ide u korist isključivo državnog/javnog sektora."]
[1853,"LJUBICA MILOŠ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlaže se brisati članak. Apsolutno nije prihvatljivo da samo ustanove i državna tijela imaju svoj cjenik. Državna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom istom pravilniku i po istim uvjetima kao i fizičke osobe ili pravne u vlasništvu fizičkih osoba. \nParalela ovome je kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac dodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti broj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 EUR."]
[1854,"LJUBICA MILOŠ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Dodati uz čl.17.\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku. (dodati „pravne osobe“)\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku (obrazloženje- u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima se navode pravne osobe a ustanove su pravne osobe)\n- Tipfeler u članku – dodati – pravne osobe pored već navedenih specijaliziranih ustanova i državnih tijela\n- Zašto za specijalizirane ustanove i državna tijela treba postojati poseban cjenik nagrada za obavljeno vještačenje različit od onog iz čl.13.? Znači li to da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu."]
[1855,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad."]
[1856,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlaže se brisati članak. Apsolutno nije prihvatljivo da samo ustanove i državna tijela imaju svoj cjenik. Državna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom istom pravilniku i po istim uvjetima kao i fizičke osobe ili pravne u vlasništvu fizičkih osoba. \nParalela ovome je kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac dodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti broj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 EUR."]
[1857,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Propušteno je navesti pravne osobe, dok se u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku. (dodati „pravne osobe“)\nPropušteno je navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku (obrazloženje- u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima se navode pravne osobe a ustanove su pravne osobe)\nTipfeler u članku – dodati – pravne osobe pored već navedenih specijaliziranih ustanova i državnih tijela\nZašto za specijalizirane ustanove i državna tijela treba postojati poseban cjenik nagrada za obavljeno vještačenje različit od onog iz čl.13.? Znači li to da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu."]
[1858,"DANICA SMOJVER","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Neravnopravni i diskriminatorni položaj stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela"]
[1859,"DANICA SMOJVER","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Kod čl.17 je propušteno navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku"]
[1860,"ALEKSANDER VRANKO","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Čl.17. brisati zbog diskriminatornog odnosa prema vještacima koji ne pripadaju specijaliziranim ustanovama i državnim tijelima kao i zbnog otvaranja velikih mogućnosti manipulacije i pogodovanja istima, što se već ogledalo kod vještačenja \"velikih predmeta.\""]
[1861,"DANICA SMOJVER","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Obavezno dodati uz čl.17. i pravne osobe pored već navedenih specijaliziranih ustanova i državnih tijela"]
[1862,"MARIO TKALEC","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Navedena odredba diskriminira ostale vještake u odnosu na specijalizirane  ustanove i državna tijela, kao i na pravne osobe imenovane vještakom."]
[1863,"IRENA ŽUNTAR","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Dodati uz čl.17.\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku. (dodati „pravne osobe“)\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku (obrazloženje- u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima se navode pravne osobe a ustanove su pravne osobe)\n- Tipfeler u članku – dodati – pravne osobe pored već navedenih specijaliziranih ustanova i državnih tijela\n- Zašto za specijalizirane ustanove i državna tijela treba postojati poseban cjenik nagrada za obavljeno vještačenje različit od onog iz čl.13.? Znači li to da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu. Slaže li se ovdje teren za moguće pogodovanje i/ili trgovanje utjecajem?!\n\nPredlaže se brisati članak. Apsolutno nije prihvatljivo da samo ustanove i državna tijela imaju svoj cjenik. Državna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom istom pravilniku i po istim uvjetima kao i fizičke osobe ili pravne u vlasništvu fizičkih osoba. \nParalela ovome je kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac dodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti broj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 EUR.\n\nPredložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad.\n\nČlanak nije korektan prema vještacima koji ne pripadaju specijaliziranim ustanovama i ide u korist isključivo državnog/javnog sektora."]
[1864,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","U tekstu:\nKada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju specijalizirane  ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku.\nTreba dodati i pravne osobe da tekst sada glasi:\nKada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju specijalizirane ustanove, pravne osobe registrirane za poslove vještačenja i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku."]
[1865,"MARKO DVORSKI","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Dodati uz čl.17. - Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima iste spominju. - Predložen je poseban cjenik samo za specijalizirane ustanove i državna tijela. Prema prijedlogu bi značilo da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu"]
[1866,"MARKO DVORSKI","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlaže se promijeniti na način da glasi: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku."]
[1867,"VIŠNJA PERAJICA","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predložena odredba članka 17. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih\nsudskih vještaka koji nisu u sastavu specijaliziranih ustanova ili državnih tijela.\nPropisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim \nposebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika,\nstvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad."]
[1868,"ANISIJA BEŠLIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Članak nije korektan prema vještacima koji ne pripadaju specijaliziranim ustanovama i ide u korist isključivo državnog/javnog sektora."]
[1869,"ANISIJA BEŠLIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad."]
[1870,"ANISIJA BEŠLIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlaže se brisati članak. Apsolutno nije prihvatljivo da samo ustanove i državna tijela imaju svoj cjenik. Državna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom istom pravilniku i po istim uvjetima kao i fizičke osobe ili pravne u vlasništvu fizičkih osoba. \nParalela ovome je kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac dodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti broj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 EUR."]
[1871,"ANISIJA BEŠLIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Dodati uz čl.17.\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku. (dodati „pravne osobe“)\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku (obrazloženje- u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima se navode pravne osobe a ustanove su pravne osobe)\n- Tipfeler u članku – dodati – pravne osobe pored već navedenih specijaliziranih ustanova i državnih tijela\n- Zašto za specijalizirane ustanove i državna tijela treba postojati poseban cjenik nagrada za obavljeno vještačenje različit od onog iz čl.13.? Znači li to da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu."]
[1872,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlaže se brisati članak. Apsolutno nije prihvatljivo da samo ustanove i državna tijela imaju svoj cjenik. Državna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom istom pravilniku i po istim uvjetima kao i fizičke osobe ili pravne u vlasništvu fizičkih osoba.\nParalela ovome je kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac dodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti broj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 EUR.\n\nPredložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad.\n\nČlanak nije korektan prema vještacima koji ne pripadaju specijaliziranim ustanovama i ide u korist isključivo državnog/javnog sektora."]
[1873,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Zašto za specijalizirane ustanove i državna tijela treba postojati poseban cjenik nagrada za obavljeno vještačenje različit od onog iz čl.13.? Znači li to da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu."]
[1874,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Tipfeler u članku – dodati – pravne osobe pored već navedenih specijaliziranih ustanova i državnih tijela"]
[1875,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku (obrazloženje- u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima se navode pravne osobe a ustanove su pravne osobe)"]
[1876,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku. (dodati „pravne osobe“)"]
[1877,"KSENIJA ŠPOLJARIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlaže se da se u odredbu članka 17. izričito dodaju i pravne osobe, kao što je bilo propisano člankom 27. važećeg PSSV, kako bi se izbjegao poremećaj tržišta i spriječila diskriminacija vještaka izvan sustava specijaliziranih ustanova i državnih tijela, te očuvala dostupnost vještačenja u opsežnim i složenim predmetima uz nepromjenjive troškove za državni proračun,"]
[1878,"DUŠKA TARBUK","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Zadržavanje postojećeg rješenja (pravne osobe uključene) omogućuje nesmetano provođenje vještačenja u predmetima veće složenosti za koje pravne osobe raspolažu potrebnim stručnim kadrom, tehničkim kapacitetima i organizacijskim resursima te osigurava kontinuitet stručnjaka s iskustvom u složenim predmetima te nema utjecaja na državni proračun (nastavak primjene postojećih cjenika i prakse)."]
[1879,"TONI MILJAK","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Propušteno ja navesti pravne osobe koje su spominju u Zakonu o sudovima. Stoga, predlaže se izmjena čl.17. da glasi ''Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku.''\nNadalje, prema sadašnjem prijedlogu bi značilo da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu"]
[1880,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Navedenom odredbom pravne osobe u vlasništvu privatnog sektora stavljene su u neravnopravan položaj u odnosu na pravne osobe iz javnog ili državnog sektora."]
[1881,"JOZO ŠITUM","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Dodati uz čl.17.\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku. (dodati „pravne osobe“)\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku (obrazloženje- u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima se navode pravne osobe a ustanove su pravne osobe)\n- Tipfeler u članku – dodati – pravne osobe pored već navedenih specijaliziranih ustanova i državnih tijela\n- Zašto za specijalizirane ustanove i državna tijela treba postojati poseban cjenik nagrada za obavljeno vještačenje različit od onog iz čl.13.? Znači li to da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu.\n\n\nPredlaže se brisati članak. Apsolutno nije prihvatljivo da samo ustanove i državna tijela imaju svoj cjenik. Državna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom istom pravilniku i po istim uvjetima kao i fizičke osobe ili pravne u vlasništvu fizičkih osoba. \nParalela ovome je kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac dodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti broj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 EUR.\n\nPredložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad.\n\nČlanak nije korektan prema vještacima koji ne pripadaju specijaliziranim ustanovama i ide u korist isključivo državnog/javnog sektora."]
[1882,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Zadržavanje postojećeg rješenja (pravne osobe uključene) omogućuje nesmetano provođenje vještačenja u predmetima veće složenosti za koje pravne osobe raspolažu potrebnim stručnim kadrom, tehničkim kapacitetima i organizacijskim resursima te osigurava kontinuitet stručnjaka s iskustvom u složenim predmetima te nema utjecaja na državni proračun (nastavak primjene postojećih cjenika i prakse)."]
[1883,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Ovim člankom su iz normativnog okvira izostavljene pravne osobe koje trenutno zakonito obavljaju složenija vještačenja po nalogu sudova i državnih odvjetništava prema čl. 27. PSSV. Predlaže se zadržati postojeće rješenje iz sadašnjeg čl. 27. PSSV koje glasi: \"Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, zavodi, ustanove i državna tijela iz članka 4. ovog Pravilnika postoji poseban cjenik usluga, sud će nagradu za obavljeno vještačenje odrediti prema tom cjeniku.\""]
[1884,"LJERKA ŽIVKOVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Ovim člankom uopće nije definirano koje specijalizirane upstanove imaju pravo na poseban cjenik i koja je vrijednost sata ili boda tih ustanova."]
[1885,"INES LOZIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlaže se promijeniti na način da glasi: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku."]
[1886,"INES LOZIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Dodati uz čl.17.\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima iste spominju. \n- Predložen je poseban cjenik samo za specijalizirane ustanove i državna tijela.  Prema prijedlogu bi značilo da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu"]
[1887,"KSENIJA TOMAŠ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku. (dodati „pravne osobe“)\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku (obrazloženje- u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima se navode pravne osobe a ustanove su pravne osobe)\n- Tipfeler u članku – dodati – pravne osobe pored već navedenih specijaliziranih ustanova i državnih tijela\n- Zašto za specijalizirane ustanove i državna tijela treba postojati poseban cjenik nagrada za obavljeno vještačenje različit od onog iz čl.13.? Znači li to da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu.\n\n\nPredlaže se brisati članak. Apsolutno nije prihvatljivo da samo ustanove i državna tijela imaju svoj cjenik. Državna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom istom pravilniku i po istim uvjetima kao i fizičke osobe ili pravne u vlasništvu fizičkih osoba. \nParalela ovome je kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac dodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti broj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 EUR.\n\nPredložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad.\n\nČlanak nije korektan prema vještacima koji ne pripadaju specijaliziranim ustanovama i ide u korist isključivo državnog/javnog sektora."]
[1888,"VLATKA BRATIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlaže se brisati članak. Apsolutno nije prihvatljivo da samo ustanove i državna tijela imaju svoj cjenik. Državna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom istom pravilniku i po istim uvjetima kao i fizičke osobe ili pravne u vlasništvu fizičkih osoba. \nParalela ovome je kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac dodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti broj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 EUR.\n\nPredložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad."]
[1889,"DARKA CECIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlaže se brisati članak. Apsolutno nije prihvatljivo da samo ustanove i državna tijela imaju svoj cjenik. Državna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom istom pravilniku i po istim uvjetima kao i fizičke osobe ili pravne u vlasništvu fizičkih osoba.\nParalela ovome je kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac dodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti broj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 eura.\n\nPredložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad."]
[1890,"INGRID SAVIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Dodati uz čl.17.\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe, specijalizirane ustanove i državna tijela postoji poseban cjenik usluga, nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku. (dodati „pravne osobe“)\n- Popušteno je navesti pravne osobe, dok se u cijelom pravilniku više puta iste spominju. Promijeniti na način: Kada za pojedine vrste vještačenja koje obavljaju pravne osobe nagrada za obavljeno vještačenje određuje se prema tom cjeniku (obrazloženje- u pravilniku kao i u Zakonu o sudovima se navode pravne osobe a ustanove su pravne osobe)\n- Tipfeler u članku – dodati – pravne osobe pored već navedenih specijaliziranih ustanova i državnih tijela\n- Zašto za specijalizirane ustanove i državna tijela treba postojati poseban cjenik nagrada za obavljeno vještačenje različit od onog iz čl.13.? Znači li to da postoje dvije vrste nagrada za isti posao te da bi jedni radili za manju nagradu nego drugi ovisno o radnopravnom statusu, samostalno ili vezano uz poslodavca državu tj. u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu.\n\n\nPredlaže se brisati članak. Apsolutno nije prihvatljivo da samo ustanove i državna tijela imaju svoj cjenik. Državna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom istom pravilniku i po istim uvjetima kao i fizičke osobe ili pravne u vlasništvu fizičkih osoba. \nParalela ovome je kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac dodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti broj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 EUR.\n\nPredložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad.\n\nČlanak nije korektan prema vještacima koji ne pripadaju specijaliziranim ustanovama i ide u korist isključivo državnog/javnog sektora."]
[1891,"NATALIJA JAMBREČIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","Predlaže se brisati članak. Apsolutno nije prihvatljivo da samo ustanove i državna tijela imaju svoj cjenik. Državna tijela i ustanove trebaju raditi vještačenja po ovom istom pravilniku i po istim uvjetima kao i fizičke osobe ili pravne u vlasništvu fizičkih osoba. \nParalela ovome je kada vam za izračun zateznih kamata u CHF kreditima sudac dodijeli 100 eura predujma za vještačenje, a FINA-a bi po cjeniku za isti posao, isti broj obračuna, naplatila 380 eura + PDV odnosno 475,00 EUR.\n\nPredložena odredba članka 15. dovodi do neravnopravnog i diskriminatornog položaja stalnih sudskih vještaka koji nisu u sastavu (državni sektor) specijaliziranih ustanova ili državnih tijela. Propisivanjem da se naknade za vještačenja koja provode takve ustanove određuju prema njihovim posebnim cjenicima, dok se ostali vještaci obvezuju na primjenu vrijednosti boda iz Pravilnika, stvara se neopravdana razlika u naknadama za usporediv rad."]
[1892,"RODOLJUB PRPIĆ","Nagrada po posebnom cjeniku,\nČlanak 17. ","prema navedenom članku pogoduju se specijalizirane ustanove i državna tijela mogućnošću korištenja vlastitog cjenika, zašto ste to isto ukinuli pravnim osobama koje se imenuju vještakom potrebna je ravnopravnost sudionika u sudskim postupcima"]
[1893,"ZRINKO RUČEVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nPravo na naknadu troškova","Treba precizirati da naknada troškova za vještačenje povjereno pravnoj osobi pripada toj pravnoj osobi."]
[1894,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati:\n1. Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti;\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[1895,"SNEŽANA SIKIRIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Nakanada troškova isplaćuje se vještaku u neto iznosu, a pripadajuće poreze i doprinose obračunava i plaća isplatitelj."]
[1896,"DARKO SMODLAKA","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Treba raščlaniti materijalne troškove, obzirom da imaju različit porezni tretman za pravne i fizičke osobe.\nPredlaže se dodati:\n1. Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[1897,"SUAD KADRIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati uz čl.18.2.\n- Na naknadu izmakle zarade (obrazloženje- to je već propisano i kroz čl. 256. ZPP)\n\nDodati čl.18.4.\n- Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj.\n\nOvdje bi trebalo raščlaniti materijalne troškove kada ih fakturira pravna osoba od fizičke osobe jer imaju različit porezni tretman. \n\nDodati:\n1. Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[1898,"KSENIJA TOMAŠ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj.\n\nOvdje bi trebalo raščlaniti materijalne troškove kada ih fakturira pravna osoba od fizičke osobe jer imaju različit porezni tretman. \n\nDodati:\n1. Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[1899,"BIRO PLUS D.O.O. ZA RAČUNOVODSTVENO - KNJIGOVODSTVENE USLUGE","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati članak 18.4. Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj"]
[1900,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati uz st.2 \n– druge stvarne troškove nužne za obavljanje vještačenja, prema odredbama ZPP-a vještaci imaju pravo i na naknadu za izmaklu zaradu.\n(3) Pravo na naknadu troškova obračunava se na temelju uredne i vjerodostojne dokumentacije odnosno priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju troškovi iz stavka 2. ovog članka, bez odbitka poreza i doprinosa. \nDodati uz čl.18 st.4\n(4) pravne osobe obračunavaju naknade troška i po isplati iste pripadaju toj pravnoj osobi (različit je pristup obračuna troškova za fizičke i pravne osobe)."]
[1901,"MELITA BESTVINA","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati uz st.2 \n– druge stvarne troškove nužne za obavljanje vještačenja, prema odredbama ZPP-a vještaci imaju pravo i na naknadu za izmaklu zaradu.\n(3) Pravo na naknadu troškova obračunava se na temelju uredne i vjerodostojne dokumentacije odnosno priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju troškovi iz stavka 2. ovog članka, bez odbitka poreza i doprinosa. \nDodati uz čl.18 st.4\n(4) pravne osobe obračunavaju naknade troška i po isplati iste pripadaju toj pravnoj osobi (različit je pristup obračuna troškova za fizičke i pravne osobe)."]
[1902,"ROBERT SPUDIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati uz čl.18.2.\n- Na naknadu izmakle zarade (obrazloženje- to je već propisano i kroz čl. 256. ZPP)\n\nDodati čl.18.4.\n- Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj.\n\nOvdje bi trebalo raščlaniti materijalne troškove kada ih fakturira pravna osoba od fizičke osobe jer imaju različit porezni tretman. \n\nDodati:\n1. Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[1903,"DANIJELA HUBLIN","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Ovdje bi trebalo raščlaniti materijalne troškove kada ih fakturira pravna osoba od fizičke osobe jer imaju različit porezni tretman. \n\nDodati:\n1. Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[1904,"IVAN BULJAN","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Potrebno raščlaniti materijalne troškove kada ih fakturira pravna osoba od fizičke osobe zbog različitog poreznog tretmana"]
[1905,"KRISTINA KRPINA","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Člankom 18. Pravilnika propušteno je predvidjeti da uz stalne sudske vještake i pravne osobe kao i specijalizirane ustanove i državna tijela, imaju pravo na na nadokanu troškova koje su imali njihovi zaposlenici (stalni sudski vještaci), pa se predlaže izmjena članka 18 stavak 1, na slijedeći način:\nImenovana specijalizirana  ustanova, državno tijelo, pravna osoba ili stalni sudski vještak, imaju pravo na naknadu troškova koje su imali u vezi s vještačenjem."]
[1906,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Predlaže se dodati čl.18.4. - Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju toj pravnoj osobi."]
[1907,"KSENIJA ŠPOLJARIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati uz čl.18.2.\n- Na naknadu izmakle zarade (obrazloženje- to je već propisano i kroz čl. 256. ZPP)\n\nDodati čl.18.4.\n- Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj."]
[1908,"KSENIJA ŠPOLJARIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Predlaže se raščlaniti materijalne troškove kada ih obračunava pravna osoba od fizičke osobe obzirom imaju različiti porezni tretman"]
[1909,"JASMINA FUKS","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati uz čl.18.2.\n- Na naknadu izmakle zarade (obrazloženje- to je već propisano i kroz čl. 256. ZPP)\n\nDodati čl.18.4.\n- Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj."]
[1910,"DARKO TRCIN","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Cijena Microsoft 365 od 100 € do 130 €, Easy Street Draw (softver za crtanje mjesta nesreća)   godišnja licenca 145USD, PC-Crash softvera godišnje pretplate za podršku je otprilike 399,99 USD, Virtual CRASH  godišnja pretplata 399,99 USD ili trajna licenca 1650 USD x 2, cijena osnovnog pristupa EES (Energy Equivalent Speed) bazi podataka tvrtke Crashtest Service iznosi 250 € godišnje, AUDATEX osnovni paket 100 € mjesečno \nUz cijene ovih nužnih alata za izradu nalaza i mišljenja cijena boda od 0,40 € jest neopravdana posebno ako se uzme u obzir da se određeni broj nalaza i mišljenja po narudžbi suda se uoče ne plati. Dio nalaza se isplaćuje nakon godinu ili više dana. Predložena cijena rada sudskog vještaka dovesti će do daljnjeg zaostajanja kvalitete usluge u odnosu na kolege iz EU iz prostog razloga jer nam kupnja alata potrebnih za izradu nalaza nije ekonomski opravdana. U konačnici predložena cijena rada visokoobrazovane osobe koja raspolaže rijetkim znanjima i sposobnostima, koja mora biti uzoran građanin (neosuđivanost), koja se permanentno mora usavršavati, koja ima moralnu i kaznenu odgovornost za svoj nalaz i mišljenje ,„nagrađivati“ kao osobu bez stručne kvalifikacije i iskustva (rad preko student servisa) ili spremačice ili čistačice u outsourcingu jest blago rečeno podcjenjivanje."]
[1911,"RANKO GAVRILOVIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati:\n1. Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[1912,"DRAŽEN DUVNJAK","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","(2) Naknada troškova iz stavka 1. ovoga članka obuhvaća: \n– troškove prijevoza \n– dnevnice \n– troškove za smještaj (noćenje) \n– druge stvarne troškove nužne za obavljanje vještačenja, prema odredbama ZPP-a vještaci\n    imaju pravo i na naknadu za izmaklu zaradu.\n(3) Pravo na naknadu troškova obračunava se na temelju uredne i vjerodostojne dokumentacije odnosno priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju troškovi iz stavka 2. ovog članka, bez odbitka poreza i doprinosa. \nDodati\n(4) pravne osobe obračunavaju naknade troška i po isplati iste pripadaju toj pravnoj osobi (različit je pristup obračuna troškova za fizičke i pravne osobe)."]
[1913,"JASENKA BUBIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Čl. 18.\nPropisati da kad vještačenja rade pravne osobe sve naknade pripadaju istoj"]
[1914,"ANTONIJA EREIZ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Predlaže se propisati da sve naknade za vještačenja koja obavljaju pravne osobe pripadaju isključivo toj pravnoj osobi."]
[1915,"LUCIJA IVANČIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Predlaže se iza st. 1 dodati stavak: Ukoliko je vještačenje povjereno pravnoj osobi, specijaliziranoj ustanovi, odnosno državnom tijelu, naknada troškova stalnom sudskom vještaku se obračunava i isplaćuje preko te pravne osobe, ustanove ili državnog tijela."]
[1916,"DANICA SMOJVER","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti"]
[1917,"DANICA SMOJVER","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati čl.18.4. Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj."]
[1918,"MIRJANA KOS","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Predlaže se iza st. 1 dodati stavak: Ukoliko je vještačenje povjereno pravnoj osobi, specijaliziranoj ustanovi, odnosno državnom tijelu, naknada troškova stalnom sudskom vještaku se obračunava i isplaćuje preko te pravne osobe, ustanove ili državnog tijela."]
[1919,"MIRJANA KOS","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[1920,"TATJANA DESNICA","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Propisati da kad vještačenja rade pravne osobe sve naknade pripadaju istoj"]
[1921,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Ovdje bi trebalo raščlaniti materijalne troškove kada ih fakturira pravna osoba od fizičke osobe jer imaju različit porezni tretman. \n\nDodati:\n1. Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[1922,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati čl.18.4.\n- Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj."]
[1923,"SENKA ĐINĐIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati uz čl.18.2.\n- Na naknadu izmakle zarade (obrazloženje- to je već propisano i kroz čl. 256. ZPP)"]
[1924,"SARA CURRI","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Potrebno je propisati da u slučajevima kada vještačenje obavlja pravna osoba, sve naknade pripadaju toj pravnoj osobi."]
[1925,"JASMINKA PJEVIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Predlaže se iza st. 1 dodati stavak: Ukoliko je vještačenje povjereno pravnoj osobi, specijaliziranoj ustanovi, odnosno državnom tijelu, naknada troškova stalnom sudskom vještaku se obračunava i isplaćuje preko te pravne osobe, ustanove ili državnog tijela."]
[1926,"LEDA RUČEVIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati u stavku 2. : Na naknadu izmakle zarade (obrazloženje- to je već propisano i kroz čl. 256. ZPP)"]
[1927,"LEDA RUČEVIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Predlaže se iza st. 1 dodati stavak: Ukoliko je vještačenje povjereno pravnoj osobi, specijaliziranoj ustanovi, odnosno državnom tijelu, naknada troškova stalnom sudskom vještaku se obračunava i isplaćuje preko te pravne osobe, ustanove ili državnog tijela."]
[1928,"MARTA AČKAR","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Propisati, kad vještačenja rade pravne osobe da sve naknade pripadaju istoj"]
[1929,"JENI KRSTIČEVIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Potrebno je ipak to detaljnije propisati i to ukoliko je vještak pravna osoba, nadoknada troškova uključuje se u naknadu za obavljenu uslugu."]
[1930,"SNJEŽANA HOPP","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Predlaže se dodati čl.18.4. - Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj."]
[1931,"ANA DŽAPO","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Predlaže se iza st. 1 dodati stavak: Ukoliko je vještačenje povjereno pravnoj osobi, specijaliziranoj ustanovi, odnosno državnom tijelu, naknada troškova stalnom sudskom vještaku se obračunava i isplaćuje preko te pravne osobe, ustanove ili državnog tijela."]
[1932,"KATIJA MARČE","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati uz čl.18.2.\n- Na naknadu izmakle zarade (obrazloženje- to je već propisano i kroz čl. 256. ZPP)\n\nDodati čl.18.4.\n- Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj.\n\nOvdje bi trebalo raščlaniti materijalne troškove kada ih fakturira pravna osoba od fizičke osobe jer imaju različit porezni tretman. \n\nDodati:\n1. Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[1933,"KRISTINA KONTREC","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Predlaže se dodati članak 18. stavak 4.: Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj."]
[1934,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati:\n1. Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[1935,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Ovdje bi trebalo raščlaniti materijalne troškove kada ih fakturira pravna osoba od fizičke osobe jer imaju različit porezni tretman."]
[1936,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati čl.18.4.\n- Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj."]
[1937,"LJUBICA MILOŠ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati uz čl.18.2.\n- Na naknadu izmakle zarade (obrazloženje- to je već propisano i kroz čl. 256. ZPP)"]
[1938,"ALEKSANDER VRANKO","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","U čl.18. st.3. djelomično brisati vezano za troškove javnog prijevoza koji neizravno prisiljavaju vještaka na korištenje \"efikasnog\" javnog prijevoza uptravo zbog nelogičnog ostvarivanja prava na naknadu troškova."]
[1939,"DANICA SMOJVER","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Potrebno je raščlaniti materijalne troškove kada ih fakturira pravna osoba od fizičke osobe jer imaju različit porezni tretman."]
[1940,"IRENA ŽUNTAR","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati uz čl.18.2.\n- Na naknadu izmakle zarade (obrazloženje- to je već propisano i kroz čl. 256. ZPP)\n\nDodati čl.18.4.\n- Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj.\n\nOvdje bi trebalo raščlaniti materijalne troškove kada ih fakturira pravna osoba od fizičke osobe jer imaju različit porezni tretman. \n\nDodati:\n1. Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[1941,"MARKO DVORSKI","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Predlaže se dodati čl.18.4. - Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj."]
[1942,"VIŠNJA PERAJICA","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Predvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte)."]
[1943,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati:\n1. Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[1944,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Ovdje bi trebalo raščlaniti materijalne troškove kada ih fakturira pravna osoba od fizičke osobe jer imaju različit porezni tretman."]
[1945,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati čl.18.4.\n- Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj."]
[1946,"ANISIJA BEŠLIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati uz čl.18.2.\n- Na naknadu izmakle zarade (obrazloženje- to je već propisano i kroz čl. 256. ZPP)"]
[1947,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati:\n1. Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[1948,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Ovdje bi trebalo raščlaniti materijalne troškove kada ih fakturira pravna osoba od fizičke osobe jer imaju različit porezni tretman."]
[1949,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj."]
[1950,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Na naknadu izmakle zarade (obrazloženje- to je već propisano i kroz čl. 256. ZPP)"]
[1951,"JOZO ŠITUM","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati uz čl.18.2.\n- Na naknadu izmakle zarade (obrazloženje- to je već propisano i kroz čl. 256. ZPP)\n\nDodati čl.18.4.\n- Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj.\n\nOvdje bi trebalo raščlaniti materijalne troškove kada ih fakturira pravna osoba od fizičke osobe jer imaju različit porezni tretman. \n\nDodati:\n1. Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[1952,"INES LOZIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Predlaže se dodati čl.18.4. - Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj."]
[1953,"KSENIJA TOMAŠ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Na naknadu izmakle zarade (obrazloženje- to je već propisano i kroz čl. 256. ZPP)"]
[1954,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati uz čl.18.2.\n- Na naknadu izmakle zarade (obrazloženje- to je već propisano i kroz čl. 256. ZPP)\n\nDodati čl.18.4.\n- Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj.\n\nOvdje bi trebalo raščlaniti materijalne troškove kada ih fakturira pravna osoba od fizičke osobe jer imaju različit porezni tretman. \n\nDodati:\n1. Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[1955,"DARKA CECIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati u stavku 2. \n- pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[1956,"DARKA CECIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Ovdje bi trebalo raščlaniti materijalne troškove kada ih fakturira pravna osoba od fizičke osobe jer imaju različit porezni tretman. Stoga je potrebno u stavku 3 naglasiti da naknada materijalnih troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti."]
[1957,"INGRID SAVIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Dodati uz čl.18.2.\n- Na naknadu izmakle zarade (obrazloženje- to je već propisano i kroz čl. 256. ZPP)\n\nDodati čl.18.4.\n- Ukoliko vještačenje obavlja pravna osoba sve naknade pripadaju istoj.\n\nOvdje bi trebalo raščlaniti materijalne troškove kada ih fakturira pravna osoba od fizičke osobe jer imaju različit porezni tretman. \n\nDodati:\n1. Naknada troškova ne podliježe obračunu i obustavi poreza i doprinosa već se isplaćuje na račun vještaka (pravne ili fizičke osobe) u cijelosti\n2. pravo na naknadu izmakle zarade za svaki utrošeni sat koji nije obračunan po nekoj drugoj osnovi (regulirano pravo ZPP-om)."]
[1958,"TOMISLAV CRNIČKI","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","Predloženim tekstom ovog članka propisuje se pravo vještaka na naknadu stvarnih troškova, ali se u praksi ne predviđa mogućnost obračuna troška vlastitog ispisa i pripreme pisanog nalaza i mišljenja, iako su u mnogim predmetima sudovi i državno odvjetništvo propisali obvezu dostave tiskanog (ispisanog) primjerka nalaza u više fizičkih kopija.\nU kaznenim predmetima, osobito onima koji uključuju povjerljive, osobne ili klasificirane podatke, vještak ne može povjeriti ispis i uvez trećim osobama (kopirnicama, tiskarama i sl.), jer bi time došlo do neovlaštenog otkrivanja sadržaja spisa i mogućeg kaznenog djela odavanja službene tajne. Radi sprječavanja takvog rizika, vještaci nerijetko posjeduju vlastitu opremu za ispis i sami izrađuju potrebne kopije nalaza, čime izravno snose materijalne troškove (toner, papir, amortizacija pisača i uvez).\nPredlaže se da se ovaj članak dopuni novim stavkom kojim bi se jasno omogućila naknada troškova ispisa i pripreme pisanog nalaza i mišljenja, uz mogućnost da Ministarstvo pravosuđa propiše orijentacijski cjenik (npr. po stranici crno-bijelog i kolor ispisa, te uveza), kako bi se troškovi priznali i obračunavali na transparentan i jednak način."]
[1959,"RODOLJUB PRPIĆ","Pravo na naknadu troškova,\nČlanak 18.","naknada troškova navedena u ovom članku tretira vještake kao državne službenike a što mi nismo, očito je da vještak iz svoje naknade pokriva sve i policu osiguranja, liječnički pregled, toškove edukacije i mentorstva pa i nabavu tehnike koja mu je potrebna za provođenje vještačenja, raznih programa pa onačni i struje. A vi navodite radni st od 14 eura koji je minimala a koji ne uvažava troškove poslovanja vještaka a sada navodite dnevnice, trošak nočenja i dr. Takav pristup još je moguć kod kaznenih predmeta ili je možda ovo Pravilnik za troškove u kaznenim predmetima, vještak u naravi primjer TS na poziv suca daje ponudu za vještačenje a sudac temeljem toga traži od stranaka uplatu za vještačenje i vrlo je teško ili bolje reči nikako naplatiti veći račun od iznosa kojeg ste sudcu iskzali u ponudi, jer on nema od čega to isplatiti kao i vi naplatiti."]
[1960,"PETAR ŠKAVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nTroškovi prijevoza ","Dodati uz čl.19.2. – promjena stavka\n- Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz\nnajekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često\nnije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Šibeniku javnim\nprijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod\nkorištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja.\n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta\nodnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba\nobaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta\nodnosno boravišta.\n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil\nima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima\nza naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n- Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja,\ndužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima\nHrvatskog autokluba (HAKMap).\n- Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i\nvjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju\nputni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n- Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog\nvozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta\nobavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka\ndo pojedinih odredišta takvo putovanje nipošto nije ni najkraći put niti je\nnajekonomičnije. Što ako se iz određenog mjesta još treba ići nekoliko\nkilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17. i odrediti naknadu prema\ncijeni goriva u slučaju korištenja osobnog vozila.\n\nUz cijeli članak:\n- Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake.\nTekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike\nodnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\n- Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju\nsamostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time\nda porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim\nknjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj\ndjelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti\nsa važećim propisima.\n- Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u visini\nneoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe\nutvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“.\n- Stavak 3. brisati\n\nPredvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu\ntroškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove\ncestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte).\nKorištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking,\ntrošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u\nvidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje\nprethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice\ni dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i\nosobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila\nvještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[1961,"MIRNA DUVNJAK","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nTroškovi prijevoza ","Trošak prijevoza priznaje se u visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak."]
[1962,"RANKO GAVRILOVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nTroškovi prijevoza ","Dodati uz čl. 19.2.. Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. \nObrazloženje-javni prijevoz često nije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Splitu   javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja.\nTroškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. \nAko za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\nAko je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap)."]
[1963,"LEA RAJKOVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nTroškovi prijevoza ","Trošak prijevoza priznaje se u visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak"]
[1964,"DRAŽEN ŠPOLJARIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nTroškovi prijevoza ","Trošak prijevoza priznaje se u  visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak"]
[1965,"TONI MILJAK","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nTroškovi prijevoza ","Uz čl.19. Korištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru). U slučaju zakazanog ročišta u jutarnjim satima (primjerice 8 ili 8:30 sati) korištenje javnog prijevoza podrazumijeba putovanje dan prije održavanja ročišta, hotelski smještaj, plaćanje dnevnice i sl. Stoga, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila vještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[1966,"LJERKA ŽIVKOVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nTroškovi prijevoza ","Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta vještačenja. S obzirom na redovne vožnje vlakova ili autobusa do pojedinih odredišta takvo putovanje uopće nije najkraći i  ekonomski najisplativiji put već ponekad zahtjeva i noćenje i troškove smještaja, a do čega ne bi došlo da se koristi osobni automobil.\nPotrebno bi bilo dopuniti čl. 17. i odrediti naknadu prema cijeni goriva u slučaju korištenja osobnog automobila."]
[1967,"DANICA SMOJVER","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nTroškovi prijevoza ","Uz čl.19. Korištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila vještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[1968,"ANTONIJO TIŠLJAR","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Prijedlog\nPredlaže se preuzimanje već propisanih naknada troškova sukladno podzakonskim aktom Zakona o odvjetništvu.\n\nObrazloženje\nPrema Zakonu o diskriminaciji, diskriminatorno je to da neki sudionici u istom postupku stavljeni u nepovoljniji položaj od druge osobe u usporedivoj situaciji, jer prema Zakonu o odvjetništvu i pripadajućim provedbenim (podzakonskim) aktom drukčije se obračunavaju naknade troškova?\nZakon o odvjetništvu upućuje na podzakonski akt kojim se propisuje sljedeće naknade troškova:\n   XV. NAKNADA TROŠKOVA\n- Za obavljanje poslova izvan sjedišta odvjetničke pisarnice, odvjetniku pripada na ime putnih troškova naknada za prijevoz, te stvarni troškovi koje odvjetnik ima prilikom izbivanja iz odvjetničke pisarnice.\n- Odvjetnik ima pravo na nadoknadu troškova prijevoza u visini cijene karte I. razreda ekspresnog vlaka ili broda, avionsku kartu za poslovni razred i za spavaća kola u vlaku, odnosno kabinu na brodu, ukoliko putovanje mora obaviti noću.\n- Naknada iz prethodnog stavka pripada odvjetniku u visini prijevoznih putnih troškova za putovanje najkraćim mogućim putem.\n- Za upotrebu vlastitog automobila odvjetniku pripada nadoknada u visini 30 % cijene bezolovnog benzina od 100 oktana za svaki prevaljeni kilometar te trošak cestarine.\n- Ukoliko odvjetnik mora ostati na putu izvan sjedišta ureda više od jednog dana ili mora prenoćiti u hotelu, odvjetnik ima pravo na naplatu dnevnice i troškova hotelskog smještaja.\n- Visina dnevnice iz prethodnog stavka obračunava se u visini dnevnice suca Županijskog suda na području kojeg se nalazi odvjetnička pisarnica.\n- Vrijednost boda se obračunava prema vrijednosti boda u trenutku dospijeća odvjetničke nagrade."]
[1969,"DRAŽANA GRGA","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Najekonomičniji je obračun koji će biti vremenski učinkovit i neće prouzročiti dodatne\ni nepotrebne troškove noćenja vještaka dan prije zakazanog ročišta.\nKomentar:\n-kad za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima\npravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu\nza korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n-ukoliko je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja,\nobvezan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima\nHrvatskog autokluba (HAKMap).\n-Kada pravne osobe obračunavaju putne troškove isti se rade na temelju urednog i\nvjerodostojnog putnog naloga i priloženih računa kojima se dokazuju putni troškovi i\ndrugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n-Prema ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog\nvozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta\nobavljanja vještačenja. Obzirom na neuređenost i neredovitost javnog prijevoza kao i\nna neredovitost voznih redova autobusa, a najgorih i najnesigurnijih voznih redova\nHŽ do pojedinih odredišta, nema govora o bilo kakvom najkraćem putu, a kamoli o\nekonomičnosti takvih putovanja.\n(3) Ako od prebivališta odnosno boravišta do mjesta obavljanja vještačenja nema\norganiziranog javnog prijevoza odnosno organiziranog javnog prijevoza koji omogućuje\npravovremeni dolazak, naknada troškova prijevoza priznaje se za korištenje osobnog vozila\nprema propisima koji se odnose na pravosudne dužnosnike u visini neoporezivih iznosa\nkako je to regulirano Pravilnikom o izmjenama i dopuni Pravilnika o porezu na\ndohodak do 0,50 € po prijeđenom kilometru. (NN 16/2025 od 31.1.2025.)"]
[1970,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Uz cijeli članak:\n- Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\n- Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima.\n- Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u  visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“. \n- Stavak 3. brisati"]
[1971,"DARKO SMODLAKA","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predlaže se promjena stavka 2 na način da glasi:\n\"- Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom.\n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta.\n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe."]
[1972,"FRANJO AMBROŠ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Napomena na stavak (2): Arhaični stavak. Javnim se prijevozom često ne mogu transportirati pribor i instrumenti za vještačenje osigurati prijevoz alata,  pomoćnih radnika,  potencijalnih asistenata na terenskom izvidu…."]
[1973,"SUAD KADRIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","čl. 19. st3 \ntreba glasiti: \n\n(3) Ako od prebivališta odnosno boravišta do mjesta obavljanja vještačenja nema organiziranog javnog prijevoza odnosno organiziranog javnog prijevoza koji omogućuje pravovremeni dolazak, naknada troškova prijevoza priznaje se za korištenje osobnog vozila prema propisima koji se odnose na pravosudne dužnosnike u visini neoporezivih iznosa kako je to regulirano Pravilnikom o izmjenama i dopuni Pravilnika o porezu na dohodak do 0,50 centi po prijeđenom kilometru. NN 16/2025 (31.1.2025.)\nkratko obrazloženje: \nZa troškove prijevoza treba imati na umu da veći dio vještaka ne živi u velikim gradovina ( Zagreb, Split, Rijeka i Osjek) Mnogi vještaci su angažirani od Općinskih sudova, odnosno Stalnih službi, i uskladiti vrijeme koje je odredio sudac za ročište ili uviđaj, s prijevozom do suda i u konkretnom slučaju do mjesta za uviđaj, koja budu mala sela i zaseoci ili izvan naselja je praktički nemoguće. Također ima situacija da imate ročište na Općinskom sudu u Pazinu, Stalna služba u Labinu u 9:00h, a u 11:30 imate uviđaj s Općinskim sudom u Puli. Ponekad budu i tri termina zakazana u jednom danu na različitim sudovima, odnosno Stalnim službama. Bez korištenja automobila to jednostavno nije moguće te će dovesti do situacije da će puno takvih zakazanih rasprava ili uviđaja vještaci morati tražiti odgodu. U velikom gradu gdje je jako dobro organiziran javni gradski prijevoz mislim da je i poželjno koristiti javni gradski prijevoz, ali u manjim gradovima to je praktički nemoguće."]
[1974,"KSENIJA TOMAŠ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\n- Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima.\n- Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u  visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“. \n- Stavak 3. brisati  \n\nPredvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte).\nKorištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila vještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[1975,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Dodati uz st.2 \nNajekonomičniji je obračun koji će biti vremenski učinkovit i neće prouzročiti dodatne i nepotrebne troškove noćenja vještaka dan prije zakazanog ročišta.\n\nKomentar: \n-kad  za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n-ukoliko je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, obvezan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n-Kada pravne osobe obračunavaju putne troškove isti se rade na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih računa kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n-Prema ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja. Obzirom na neuređenost i neredovitost javnog prijevoza kao i na neredovitost  voznih redova autobusa, a najgorih i najnesigurnijih voznih redova  HŽ do pojedinih odredišta, nema govora o bilo kakvom najkraćem  putu, a kamoli  o ekonomičnosti takvih putovanja.\n\n(3) Ako od prebivališta odnosno boravišta do mjesta obavljanja vještačenja nema organiziranog javnog prijevoza odnosno organiziranog javnog prijevoza koji omogućuje pravovremeni dolazak, naknada troškova prijevoza priznaje se za korištenje osobnog vozila prema propisima koji se odnose na pravosudne dužnosnike u visini neoporezivih iznosa kako je to regulirano Pravilnikom o izmjenama i dopuni Pravilnika o porezu na dohodak do 0,50 € po prijeđenom kilometru. (NN 16/2025 od 31.1.2025.)"]
[1976,"MELITA BESTVINA","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Dodati uz st.2 \nNajekonomičniji je obračun koji će biti vremenski učinkovit i neće prouzročiti dodatne i nepotrebne troškove noćenja vještaka dan prije zakazanog ročišta.\n\nKomentar: \n-kad  za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n-ukoliko je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, obvezan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n-Kada pravne osobe obračunavaju putne troškove isti se rade na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih računa kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n-Prema ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja. Obzirom na neuređenost i neredovitost javnog prijevoza kao i na neredovitost  voznih redova autobusa, a najgorih i najnesigurnijih voznih redova  HŽ do pojedinih odredišta, nema govora o bilo kakvom najkraćem  putu, a kamoli  o ekonomičnosti takvih putovanja.\n\n(3) Ako od prebivališta odnosno boravišta do mjesta obavljanja vještačenja nema organiziranog javnog prijevoza odnosno organiziranog javnog prijevoza koji omogućuje pravovremeni dolazak, naknada troškova prijevoza priznaje se za korištenje osobnog vozila prema propisima koji se odnose na pravosudne dužnosnike u visini neoporezivih iznosa kako je to regulirano Pravilnikom o izmjenama i dopuni Pravilnika o porezu na dohodak do 0,50 € po prijeđenom kilometru. (NN 16/2025 od 31.1.2025.)"]
[1977,"VERA MALNAR","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“.\n- Stavak 3. brisati\nJavni prijevoz često nije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Splitu javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja. Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe. Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap)."]
[1978,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","- Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\n- Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima.\n- Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u  visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“. \n- Stavak 3. brisati"]
[1979,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Dodati uz čl. 19.2.. Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često nije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Splitu javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja. Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe. Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap)."]
[1980,"ROBERT SPUDIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Dodati uz čl.19.2. – promjena stavka\n- Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često nije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Šibeniku, ili Puli javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja.\n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. \n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n- Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n- Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n- Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka do pojedinih odredišta takvo putovanje  nipošto nije ni najkraći put niti je najekonomičnije. Što ako se iz određenog mjesta još treba ići nekoliko kilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17. i odrediti naknadu prema cijeni goriva u slučaju korištenja osobnog vozila.\n.\nUz cijeli članak:\n- Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\n- Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima.\n- Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u  visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“. \n- Stavak 3. brisati  \n\nPredvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte).\nKorištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila vještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[1981,"DANIJELA HUBLIN","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Korištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila vještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[1982,"DARKO PRPIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Stavak 2. u potpunosti izbaciti jer vještak iz mjesta prebivališta odnosno boravišta do mjesta obavljanja vještačenja ne ide puno radno vrijeme da bi se na njega primjenjivala prava kao npr. zaposlenika u javnim službama (već se najčešće radi o davanju mišljenja na ročištima) stoga je nepoštena odredba kojom se ucjenjuje vještaka da na sebe preuzme trošak putnih troškova zbog toga što zakonodavac vrednuje vrijeme koje vještak troši na sve ono što nije isporučeni pisani ili usmeni nalaz na uvredljiv način (to isto vrijeme putovanja javnim prijevozom vještak vještak može iskoristiti i za pisanje nalaza)."]
[1983,"DARKO PRPIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Javni prijevoz nije najekonomičniji obzirom da se javnim prijevozom u RH često i nepotrebno gubi vrijeme za dolazak iz jednog grada u drugi (vještak može imati ročišta i u više gradova u istom danu) a za pristup ročištu u drugom gradu u ranijim terminima korištenjem javnog prijevoza podrazumijevalo bi troškove noćenja koja se izbjegavaju u slučaju korištenja osobnog vozila. Ako stalni sudski vještak koristi osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap), kao i do sada."]
[1984,"IVAN BULJAN","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Osobni automobil je uvijek najekonomičnije sredstvo jer izbjegava sve druge posljedične troškove. Stoga se potrebno primarno usredotočiti na to te definirati  za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe."]
[1985,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predlaže se promjena stavka 2 na način da isti glasi:\n\"- Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. \n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. \n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n- Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n- Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\""]
[1986,"DANIJELA PODBOJEC","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte).\nKorištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru) osobito ako se radi o pristupu raspravama van sjedišta rada vještaka. Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. \nDakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa, a prilikom korištenja osobnog vozila vještaku treba pripasti naknada prema važećim poreznim propisima."]
[1987,"JASMINA FUKS","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Dodati uz čl.19.2. – promjena stavka\n- Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često nije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Šibeniku javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja.\n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. \n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n- Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n- Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n- Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka do pojedinih odredišta takvo putovanje  nipošto nije ni najkraći put niti je najekonomičnije. Što ako se iz određenog mjesta još treba ići nekoliko kilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17. i odrediti naknadu prema cijeni goriva u slučaju korištenja osobnog vozila.\n."]
[1988,"RANKO GAVRILOVIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\nPotrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima."]
[1989,"MAIDA MUSTAĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Najekonomičniji je obračun koji će biti vremenski učinkovit i neće prouzročiti dodatne i nepotrebne troškove noćenja vještaka dan prije zakazanog ročišta."]
[1990,"SNJEŽANA ASIĆ RAOS","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Troškovi prijevoza\nČlanak 19.\n(1) Pravo na naknadu putnih troškova stalnim sudskim vještacima obuhvaća izdatke za dolazak iz mjesta prebivališta odnosno boravišta do mjesta obavljanja vještačenja te za povratak u mjesto prebivališta odnosno boravišta, kao i unutar mjesta prebivališta ili boravišta odnosno vještačenja.\n(2) Troškovi iz stavka 1. ovog članka stalnim sudskim vještacima priznaju se u visini prijevoznih troškova sredstvima organiziranog javnog prijevoza za putovanje obavljeno najkraćim putem i najekonomičnijim prijevoznim sredstvom.\nNajekonomičniji je obračun koji će biti vremenski učinkovit i neće prouzročiti dodatne i nepotrebne troškove noćenja vještaka dan prije zakazanog ročišta.\n\n(3) Ako od prebivališta odnosno boravišta do mjesta obavljanja vještačenja nema organiziranog javnog prijevoza odnosno organiziranog javnog prijevoza koji omogućuje pravovremeni dolazak, naknada troškova prijevoza priznaje se za korištenje osobnog vozila prema propisima koji se odnose na pravosudne dužnosnike u visini neoporezivih iznosa kako je to regulirano Pravilnikom o izmjenama i dopuni Pravilnika o porezu na dohodak do 0,50 EUR/km po prijeđenom kilometru. NN 16/2025 (31.1.2025.)"]
[1991,"DRAŽEN DUVNJAK","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Troškovi prijevoza \nČlanak 19. \n(1) Pravo na naknadu putnih troškova stalnim sudskim vještacima obuhvaća izdatke za dolazak iz mjesta prebivališta odnosno boravišta do mjesta obavljanja vještačenja te za povratak u mjesto prebivališta odnosno boravišta, kao i unutar mjesta prebivališta ili boravišta odnosno vještačenja. \n(2) Troškovi iz stavka 1. ovog članka stalnim sudskim vještacima priznaju se u visini prijevoznih troškova sredstvima organiziranog javnog prijevoza za putovanje obavljeno najkraćim putem i najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. \nNajekonomičniji je obračun koji će biti vremenski učinkovit i neće prouzročiti dodatne i nepotrebne troškove noćenja vještaka dan prije zakazanog ročišta.\n\n(3) Ako od prebivališta odnosno boravišta do mjesta obavljanja vještačenja nema organiziranog javnog prijevoza odnosno organiziranog javnog prijevoza koji omogućuje pravovremeni dolazak, naknada troškova prijevoza priznaje se za korištenje osobnog vozila prema propisima koji se odnose na pravosudne dužnosnike u visini neoporezivih iznosa kako je to regulirano Pravilnikom o izmjenama i dopuni Pravilnika o porezu na dohodak do 0,50 centi po prijeđenom kilometru. NN 16/2025 (31.1.2025.)"]
[1992,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Prema ZPP-u vještak ima pravo razgledati mjesto očevida više puta odnosno onoliko puta koliko mu je potrebno radi izrade nalaza i mišljenja. To znači da onaj pravilnikom predviđeni „jedan očevid“ nije dovoljan. To suci i sutkinje na terenu znaju i u svoje zapisnike i rješenja uvrštavaju naknadnu dozvolu vještaku za višekratno ragledavanje mjesta očevida. Takav slučaj je vrlo čest i često se koristi kod graditeljskog vještačenja gdje zbog veličine objekta, mjera, količina i drugih specifičnosti nije moguće objekt sagledati u jednom pregledu. Problem je što stranke ne dostavljaju sve dokumente vještaku na vrijeme. Nakon dostave naknadnih tehničkih dokumenata vještak treba još više puta pregledati objekt vještačenja. Za takve slučajeve onda troškovi prijevoza se trebaju podvesti kroz „višekratne vještačke očevide“ i sa tim u svezi i adekvatno nagraditi i definirati dodatne troškove prijevoza."]
[1993,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","U članku se navodi da troškovi iz stavka 1. ovog članka stalnim sudskim vještacima priznaju se u visini prijevoznih troškova sredstvima organiziranog javnog prijevoza za putovanje obavljeno najkraćim putem i najekonomičnijim prijevoznim sredstvom.\nKomentar:\nPravosudni dužnosnici, sa kojima vještaci surađuju, su isključivo suci i sutkinje kao i suradnici i suradnice, koji obavljaju poslove u odgovarajućoj sudskoj referadi. Kada se obavlja očevid, ti pravosudni dužnosnici sa kojima vještak surađuje, nemaju troškove prijevoza jer ih prevozi vještak o svom trošku. Prevozi ih na način da mora doći po njih (ta sintagma „mora“ nije nigdje propisana, ali je oblik običajnog prava) i ponovno ih nakon očevida vratiti na sud. To prevoženje pravosudnih dužnosnika se odvija bez obzira na udaljenost mjesta očevida i mjesta suda. Postoje slučajevi (u Zagrebačkoj županiji) da se udaljenost prijevoza protegne na preko 300 km. U slijedećem rasponu: ured vještaka – prvi puta mjesto suda – mjesto očevida – drugi put mjesto suda – ponovno ured vještaka. U tom vještačkom prevoženju često postoje slučajevi da je još troje putnika sa vještakom i to: sudac ili sutkinja, suradnik ili suradnica, sudski savjetnik ili savjetnica. Dali se pod troškom „organiziranog javnog prijevoza“ onda smatra prevoženje dodatno još troje osoba. Kod potrošnje goriva nije svejedno dali se prevozi 300 km jedna ili tro osobe. Ili da se trošak „organiziranog javnog prijevoza“ može smatrati 4 putne karte do slijedećih mjesta: ured vještaka – prvi puta mjesto suda – mjesto očevida – drugi put mjesto suda – ponovno ured vještaka"]
[1994,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","U članku se navodi ..... naknada troškova prijevoza priznaje se za korištenje osobnog vozila prema propisima koji se odnose na pravosudne dužnosnike. \nKomentar:\nPravosudni dužnosnici, sa kojima vještaci surađuju, su isključivo suci i sutkinje kao i suradnici i suradnice, koji obavljaju poslove u odgovarajućoj sudskoj referadi. Kada se obavlja očevid, ti pravosudni dužnosnici sa kojima vještak surađuje, nemaju troškove prijevoza jer ih prevozi vještak o svom trošku. Prevozi ih na način da mora doći po njih (ta sintagma „mora“ nije nigdje propisana, ali je oblik običajnog prava) i ponovno ih nakon očevida vratiti na sud. To prevoženje pravosudnih dužnosnika se odvija bez obzira na udaljenost mjesta očevida i mjesta suda. Postoje slučajevi (u Zagrebačkoj županiji) da se udaljenost prijevoza protegne na preko 300 km. U slijedećem rasponu: ured vještaka – prvi puta mjesto suda – mjesto očevida – drugi put mjesto suda – ponovno ured vještaka. Na taj način sintagma „korištenje vozila pravosudnih dužnosnika“ nije pravilna jer ti pravosudni dužnosnici, sa kojima vještak surađuje, koriste vozilo vještaka"]
[1995,"JASENKA BUBIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Čl.19.\nPredlaže se da vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom jer javni prijevoz često nije najekonomičniji s obzirom da se javnim prijevozom u RH često nepotrebno gubi vrijeme za dolazak iz jednog grada u drugi te je za pristup ročištu u drugom gradu korištenjem javnog prijevoza često potrebno imati i noćenja koja se izbjegavaju u slučaju korištenja osobnog vozila. Ako stalni sudski vještak koristi osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n\nZa pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu."]
[1996,"DANIELA MIKULANDRA","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\n- Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima."]
[1997,"ANTONIJA EREIZ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predlaže se da vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom, s obzirom da javni prijevoz često nije najekonomičniji u praksi, budući da se njime često nepotrebno gubi vrijeme za putovanje između gradova, a u nekim slučajevima je potrebno i noćenje, što se izbjegava korištenjem osobnog vozila. Ako stalni sudski vještak koristi osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n\nZa pravne osobe, putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga te priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu."]
[1998,"LUCIJA IVANČIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte).\nKorištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila vještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[1999,"LUCIJA IVANČIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\n- Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima.\n- Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“.\n- Stavak 3. brisati"]
[2000,"GORANKA MAJIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte).\nKorištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila vještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[2001,"DANICA SMOJVER","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu."]
[2002,"DANICA SMOJVER","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Ukoliko za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe."]
[2003,"DANICA SMOJVER","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta."]
[2004,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u  visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak"]
[2005,"MIRJANA KOS","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte)."]
[2006,"MIRJANA KOS","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","- Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često nije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Šibeniku javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja.\n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. \n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n- Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n- Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n- Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka do pojedinih odredišta takvo putovanje  nipošto nije ni najkraći put niti je najekonomičnije. Što ako se iz određenog mjesta još treba ići nekoliko kilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17. i odrediti naknadu prema cijeni goriva u slučaju korištenja osobnog vozila."]
[2007,"TATJANA DESNICA","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predlaže se da vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom jer javni prijevoz često nije najekonomičniji s obzirom da se javnim prijevozom u RH često nepotrebno gubi vrijeme za dolazak iz jednog grada u drugi te je za pristup ročištu u drugom gradu korištenjem javnog prijevoza često potrebno imati i noćenja koja se izbjegavaju u slučaju korištenja osobnog vozila. Ako stalni sudski vještak koristi osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\nZa pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu."]
[2008,"SENKA ĐINĐIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","- Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\n- Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima.\n- Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u  visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“. \n- Stavak 3. brisati"]
[2009,"SENKA ĐINĐIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Dodati uz čl.19.2. – promjena stavka\n- Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često nije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Šibeniku javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja.\n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. \n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n- Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n- Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n- Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka do pojedinih odredišta takvo putovanje  nipošto nije ni najkraći put niti je najekonomičnije. Što ako se iz određenog mjesta još treba ići nekoliko kilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17. i odrediti naknadu prema cijeni goriva u slučaju korištenja osobnog vozila.\n."]
[2010,"SARA CURRI","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju uredno ispunjenog i vjerodostojnog putnog naloga, uz priložene isprave (račune) kojima se potvrđuju putni troškovi i ostali izdaci navedeni u putnom nalogu."]
[2011,"SARA CURRI","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predlaže se da vještak ima pravo na naknadu putnih troškova korištenjem najekonomičnijeg prijevoznog sredstva. Javni prijevoz u Hrvatskoj često nije najekonomičniji jer za putovanje između gradova troši se nepotrebno vrijeme, a za dolazak na ročište u drugom gradu često je potrebno i noćenje, što se može izbjeći korištenjem osobnog automobila. Stalni sudski vještak koji koristi osobni automobil za potrebe vještačenja dužan je priložiti izvješće o prijeđenim kilometrima prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap)."]
[2012,"JASMINKA PJEVIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Dodati:\n- ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe,\n- ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap),\n- za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu."]
[2013,"LEDA RUČEVIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte).\nKorištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila vještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[2014,"LEDA RUČEVIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika. Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima."]
[2015,"LIDIJA TUĐA","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Vještak bi trebao imati pravo na naknadu putnih troškova za korištenje najekonomičnijeg prijevoznog sredstva, s obzirom na to da javni prijevoz u Hrvatskoj često nije vremenski ni financijski učinkovit. Putovanje javnim prijevozom između gradova može zahtijevati znatno više vremena, a u brojnim slučajevima i dodatne troškove noćenja zbog neusklađenih redova vožnje ili dugog trajanja puta. Korištenje osobnog vozila u takvim je situacijama racionalnija i ekonomičnija opcija.\n\nU slučaju da stalni sudski vještak obavlja put službenim putem koristeći osobni automobil, dužan je dostaviti izvješće o prijeđenim kilometrima. Izvješće se izrađuje na temelju službenih podataka Hrvatskog autokluba (HAKMap), čime se osigurava transparentnost i vjerodostojnost obračuna putnih troškova."]
[2016,"VATROSLAV ZOVKO","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Vještaci su često u nemogućnosti koristiti javni prijevoz. Primjer su vještačenja za koja je potrebna oprema (npr. prometni vještaci). Nadalje, kod ekonomskih vještačenja učestali su predmeti s vrlo opsežnom dokumentacijom. Nadalje, nije rijetka pojava da kada vještaci pristupaju raspravi van mjesta prebivališta, rasprave se zakazuju u ranim jutarnjim terminima kada nema prijevoza, a sud ne želi priznati troškove smještaja. Dakle, treba omogućiti korištenje privatnog vozila uz najviši neoporezivi iznos naknade po km (0,5 eur po km)."]
[2017,"DIANA LOBOREC","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","čl. 19. st. 2. Prijedloga i dalje diskriminira sudske vještake, u odnosu na npr. državne službenike. Radi dolaska na ročište se putuje se najekonomičnijim prijevoznim sredstvom, što bi značilo da bi se na dolazak na jutarnje ročište trebalo putovati npr. noćnim vlakom? noćnim autobusom? Naravno, putuje se automobilom. U tom slučaju je uobičajeno priznavanje troška u visini od 0,50 EUR po prijeđenom kilometru bi bilo adekvatno priznavanje troškova. Na ovaj način, pored što je vještak stigmatiziran niskim naknadama, treba još i u dijelu putnih troškova biti na šteti te financirati državni proračun."]
[2018,"ANA DŽAPO","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Dodati:\n- ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe,\n- ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap),\n- za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu."]
[2019,"KATIJA MARČE","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte).\nKorištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila vještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[2020,"KATIJA MARČE","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Uz cijeli članak:\n- Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\n- Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima.\n- Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u  visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“. \n- Stavak 3. brisati"]
[2021,"KATIJA MARČE","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Dodati uz čl.19.2. – promjena stavka\n- Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često nije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Šibeniku javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja.\n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. \n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n- Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n- Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n- Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka do pojedinih odredišta takvo putovanje  nipošto nije ni najkraći put niti je najekonomičnije. Što ako se iz određenog mjesta još treba ići nekoliko kilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17. i odrediti naknadu prema cijeni goriva u slučaju korištenja osobnog vozila.\n."]
[2022,"PETAR ERAKOVIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika."]
[2023,"LJUBICA MILOŠ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Korištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila vještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[2024,"LJUBICA MILOŠ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte)."]
[2025,"LJUBICA MILOŠ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","- Stavak 3. brisati"]
[2026,"LJUBICA MILOŠ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","- Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u  visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“."]
[2027,"LJUBICA MILOŠ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Uz cijeli članak:\n- Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\n- Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima."]
[2028,"LJUBICA MILOŠ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Dodati uz čl.19.2. – promjena stavka\n- Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često nije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Šibeniku javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja.\n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. \n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n- Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n- Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n- Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka do pojedinih odredišta takvo putovanje  nipošto nije ni najkraći put niti je najekonomičnije. Što ako se iz određenog mjesta još treba ići nekoliko kilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17. i odrediti naknadu prema cijeni goriva u slučaju korištenja osobnog vozila."]
[2029,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte).\nKorištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila vještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[2030,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\nPotrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima.\nStavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u  visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“. \nStavak 3. brisati"]
[2031,"ALEKSANDER VRANKO","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","U čl.19. st.2. i 3. brisati iz razloga što je najekonomičnije prijevozno sredstvo osobno vozilo vještaka, ali ne i javni prijevoz za kojeg znamo kako \"efikasno\" funkcionira. Još jedna birokratska zavrzlama oko nepoznavanja stvarnosti u životu i radu vještačke struke koja ne može efikasno raditi s takvim Pravilnikom."]
[2032,"INOSLAV NIKOLIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Dodati uz čl.19.2. – promjena stavka\n- Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često nije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Šibeniku javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja.\n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. \n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n- Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n- Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n- Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka do pojedinih odredišta takvo putovanje  nipošto nije ni najkraći put niti je najekonomičnije. Što ako se iz određenog mjesta još treba ići nekoliko kilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17. i odrediti naknadu prema cijeni goriva u slučaju korištenja osobnog vozila."]
[2033,"DANICA SMOJVER","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa."]
[2034,"MARIO TKALEC","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Cijeli čanak treba brisati radi već navedenog komentara. Vještacima nije rentabilno putovati javnim gradskim prijevozom obzirom na vrijeme putovanja. Putni troškovi trebaju biti za prijevoz osobnim vozilom jer je to realno."]
[2035,"MARIO TKALEC","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Pod čl. 19. proizlazi da vještak treba putovati sredstvima javnog prijevoza. Primjer u praksi... Vještak je iz Zagreba i ima ročište u Rijeci u 9:30 dana 19.11.. Najjeftiniji prijevoz je vlakom. Da li je vještak siguran da će doći na vrijeme putujući vlakom.? Vlak iz Zagreba polazi 18.11. u 21:43 i stiže u Rijeku sa jednim presjedanjem u 6:38. Ako stigne. Da li je predlagatelju to realno, a vještaku rentabilno putovanje od 8 sati i 55 minuta. Cijeli navedni članak treba brisati jer nije životan, logičan i realan."]
[2036,"INGRID ŽUDIH-KOROMAN","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Propisati da se troškovi prijevoza priznaju u visini neoporezive naknade za korištenje privatnog automobila u službene svrhe, jer je to činjenično i jedino ispravno. Nikakav javni prijevoz ne može biti mjerodavan za provedbu vještačenja, i ukazuje na nedostatak interesa zakondavca da ovo pitanje uredi na zakonom propisani način, ili potpuno nepoznavanje načina rada sudskih vještaka."]
[2037,"IRENA ŽUNTAR","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Dodati uz čl.19.2. – promjena stavka\n- Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često nije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Šibeniku javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja.\n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. \n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n- Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n- Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n- Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka do pojedinih odredišta takvo putovanje  nipošto nije ni najkraći put niti je najekonomičnije. Što ako se iz određenog mjesta još treba ići nekoliko kilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17. i odrediti naknadu prema cijeni goriva u slučaju korištenja osobnog vozila.\n.\nUz cijeli članak:\n- Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\n- Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima.\n- Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u  visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“. \n- Stavak 3. brisati  \n\nPredvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte).\nKorištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila vještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[2038,"MARKO DVORSKI","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Naknada troškova prijevoza bi se trebala odnositi na prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često nije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Šibeniku javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja. Također, troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. U odnosi na obračun troškova za korištenje osobnog vozila obračun bi se trebao raditi u visini prema propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe, prema. Prema predloženom pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka do pojedinih odredišta takvo putovanje nipošto nije ni najkraći put niti je najekonomičnije. Što ako se iz određenog mjesta još treba ići nekoliko kilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17."]
[2039,"MARKO DVORSKI","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predlaže se promjena stavka 2 na način da isti glasi: - Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. - Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. - Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe. - Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap). - Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu."]
[2040,"ANISIJA BEŠLIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Korištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila vještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[2041,"ANISIJA BEŠLIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte)."]
[2042,"ANISIJA BEŠLIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","- Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\n- Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima.\n- Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u  visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“. \n- Stavak 3. brisati"]
[2043,"ANISIJA BEŠLIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Dodati uz čl.19.2. – promjena stavka\n- Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često nije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Šibeniku javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja.\n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. \n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n- Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n- Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n- Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka do pojedinih odredišta takvo putovanje  nipošto nije ni najkraći put niti je najekonomičnije. Što ako se iz određenog mjesta još treba ići nekoliko kilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17. i odrediti naknadu prema cijeni goriva u slučaju korištenja osobnog vozila."]
[2044,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte).\nKorištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila vještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[2045,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Stavak 3. brisati"]
[2046,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u  visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“."]
[2047,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima."]
[2048,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika."]
[2049,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka do pojedinih odredišta takvo putovanje  nipošto nije ni najkraći put niti je najekonomičnije. Što ako se iz određenog mjesta još treba ići nekoliko kilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17. i odrediti naknadu prema cijeni goriva u slučaju korištenja osobnog vozila."]
[2050,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka do pojedinih odredišta takvo putovanje  nipošto nije ni najkraći put niti je najekonomičnije. Što ako se iz određenog mjesta još treba ići nekoliko kilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17. i odrediti naknadu prema cijeni goriva u slučaju korištenja osobnog vozila."]
[2051,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu."]
[2052,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap)."]
[2053,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe."]
[2054,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta."]
[2055,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često nije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Šibeniku javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja."]
[2056,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Treba precizirati da naknada putnih troškova za vještačenje povjereno pravnoj osobi pripada toj pravnoj osobi."]
[2057,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","U odnosu na  čl. 19. predlaže se jasnija i sveobuhvatnija odredba koja je s razlogom bila predviđena za vještake još 1988.g. \n\" Naknada za prijevoz pripada za putovanje izvršeno najkraćim putem i najekonomičnijim prijevoznim sredstvom.\"\nNpr. javnim prijevozom smatra se i avion, što ne znači da je to najekonomičnije prijevozno sredstvo."]
[2058,"JOZO ŠITUM","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Dodati uz čl.19.2. – promjena stavka\n- Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često nije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Šibeniku javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja.\n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. \n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n- Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n- Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n- Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka do pojedinih odredišta takvo putovanje  nipošto nije ni najkraći put niti je najekonomičnije. Što ako se iz određenog mjesta još treba ići nekoliko kilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17. i odrediti naknadu prema cijeni goriva u slučaju korištenja osobnog vozila.\n.\nUz cijeli članak:\n- Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\n- Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima.\n- Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u  visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“. \n- Stavak 3. brisati  \n\nPredvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte).\nKorištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila vještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[2059,"INES LOZIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predlaže se promjena stavka 2 na način da isti glasi:\n- Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. \n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. \n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n- Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n- Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu."]
[2060,"KSENIJA TOMAŠ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često nije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Šibeniku javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja.\n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. \n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n- Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n- Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n- Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka do pojedinih odredišta takvo putovanje  nipošto nije ni najkraći put niti je najekonomičnije. Što ako se iz određenog mjesta još treba ići nekoliko kilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17. i odrediti naknadu prema cijeni goriva u slučaju korištenja osobnog vozila."]
[2061,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Dodati uz čl.19.2. – promjena stavka\n- Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često nije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Šibeniku javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja.\n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. \n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n- Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n- Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n- Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka do pojedinih odredišta takvo putovanje  nipošto nije ni najkraći put niti je najekonomičnije. Što ako se iz određenog mjesta još treba ići nekoliko kilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17. i odrediti naknadu prema cijeni goriva u slučaju korištenja osobnog vozila.\n.\nUz cijeli članak:\n- Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\n- Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima.\n- Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u  visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“. \n- Stavak 3. brisati  \n\nPredvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte).\nKorištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila vještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[2062,"VLATKA BRATIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte).\nKorištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru) osobito ako se radi o pristupu raspravama van sjedišta rada vještaka. Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. \nDakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa, a prilikom korištenja osobnog vozila vještaku treba pripasti naknada prema važećim poreznim propisima."]
[2063,"DARKA CECIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Predvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte).\nKorištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru) osobito ako se radi o pristupu raspravama van sjedišta rada vještaka. Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. \nDakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa, a prilikom korištenja osobnog vozila vještaku treba pripasti naknada prema važećim poreznim propisima."]
[2064,"INGRID SAVIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Dodati uz čl.19.2. – promjena stavka\n- Sudski vještak ima pravo na naknadu putnih troškova za prijevoz najekonomičnijim prijevoznim sredstvom. Obrazloženje-javni prijevoz često nije najekonomičniji. Primjera radi, za pristup ročištu npr. u Šibeniku javnim prijevozom iz Zagreba potrebno je otići dan ranije i imati noćenje dok se kod korištenja osobnog vozila može doći i bez prethodnog noćenja.\n- Troškovi obuhvaćaju izdatke za dolazak iz mjesta, adrese prebivališta odnosno boravišta, stalnog sudskog vještaka do adrese odredišta gdje treba obaviti vještačenje kao i za povratak u mjesto, adresu, njegovog prebivališta odnosno boravišta. \n- Ako za obavljanje vještačenja stalni sudski vještak koristi osobni automobil ima pravo na naknadu putnih troškova u visini propisanoj poreznim propisima za naknadu za korištenje osobnog automobila za službene svrhe.\n- Ako je stalni sudski vještak koristio osobni automobil za potrebe vještačenja, dužan je priložiti izvješće o prijeđenom broju kilometara prema podacima Hrvatskog autokluba (HAKMap).\n- Za pravne osobe putni troškovi obračunavaju se na temelju urednog i vjerodostojnog putnog naloga i priloženih isprava (računa) kojima se dokazuju putni troškovi i drugi izdaci navedeni u putnom nalogu.\n- Po ovom članku pravo na naknadu troškova prijevoza korištenjem osobnog vozila priznaje se samo u slučaju da nema organiziranog prijevoza do mjesta obavljanja vještačenja .S obzirom na redove vožnje autobusa a posebno vlaka do pojedinih odredišta takvo putovanje  nipošto nije ni najkraći put niti je najekonomičnije. Što ako se iz određenog mjesta još treba ići nekoliko kilometara na neki teren ? Potrebno je dopuniti čl.17. i odrediti naknadu prema cijeni goriva u slučaju korištenja osobnog vozila.\n.\nUz cijeli članak:\n- Ova odredba je potpuno promašena i nije primjenjiva na sudske vještake. Tekst je prepisan iz Kolektivnog ugovora za državne i javne službenike odnosno na podzakonske akte kojima su uređena prava dužnosnika.\n- Potrebno je poći od pretpostavke da su sudski vještaci osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost jer ih tako definira Zakon o porezu na dohodak s time da porez mogu plaćati na način propisan za drugi dohodak ili prema poslovnim knjigama utvrđivati dohodak ili dobit. Dakle, definiranje prava samostalnoj djelatnosti na način kako je to uređeno za nesamostalan rad je u suprotnosti sa važećim propisima.\n- Stavak 2. izmijeniti na način da glasi: „Trošak prijevoza priznaje se u  visini neoporezivog iznosa korištenja vlastitog automobila za službene potrebe utvrđenog propisom kojim se uređuje plaćanje poreza na dohodak“. \n- Stavak 3. brisati  \n\nPredvidjeti da se sudskom vještaku priznaje pravo na ravnopravnu naknadu troškova prijevoza bez obzira koristi li:\n- osobni automobil (uz naknadu po kilometru i stvarne troškove cestarine/parkiranja), ili\n- javni prijevoz (uz predočenje karte).\nKorištenje osobnog automobila je ekonomičnije (iako uključuje cestarinu, parking, trošak automobila po kilometru). Korištenje sredstava javnog prometa, a imajući u vidu zakazane rasprave koje počinju u 8,30 ili 9,00, podrazumijeva putovanje prethodni dan, hotelski smještaj, naknadu sati provedenih na putu, plaćanje dnevnice i dr., što je u konačnici skuplje. Dakle, prijedlog je da se ravnopravno mogu koristiti i osobni automobil i sredstva javnog prometa. Prilikom korištenja osobnog vozila vještaku pripada naknada prema važećim poreznim propisima."]
[2065,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Svako tko je imao poslove sa sudovima zna da sudska komisija očekuje od vještaka putne usluge. Jasno je da se taj put obavlja privatnim automobilom vještaka koji isto toči benzin i plaća sve doprinose na navedeni auto. Ta prevoznička usluga funkcionira na način da vještak mora doći po sudsku komisiju, odvesti istu na očevid i ponovno ih vratiti na sud. To znači da vještak pravi tri puta veće putne troškove. Dali to znači da će za putne troškove uzeti troškove javnog prijevoza puta tri (jer se sudska komisija sastoji od suca ili sutkinje, zapisničarke i vještaka). Dali je potrebno saznati cijenu karte javnog prijevoza i istu koristiti na način da je tri osobe potrebno prevesti dva puta na jednu i drugu stranu. Prema takvom način obračuna potrebno je provesti obračun po km kakav se provodi u svim drugim djelatnostima prema kojima je propisan obračun putnih naloga po km. Ako mogu druge djelatnosti udaljenost po km zašto ne mogu vještaci."]
[2066,"JELENA ĆURLICA","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Prijedlog izmjene/napomene:\nPredlaže se da se troškovi javnog prijevoza vještaka priznaju u svakom slučaju, i to bez obveze prilaganja karte, u visini cijene javnog prijevoza na odgovarajućoj relaciji."]
[2067,"ANTE BEUS","Troškovi prijevoza ,\nČlanak 19. ","Prijedlog izmjene/napomene:\nPredlaže se da se troškovi javnog prijevoza vještaka priznaju u svakom slučaju, i to bez obveze prilaganja karte, u visini cijene javnog prijevoza na odgovarajućoj relaciji.\n\nObrazloženje:\nU praksi se često javlja situacija u kojoj vještak ne može koristiti osobno vozilo pri dolasku na ročište u mjestu svog prebivališta ili boravišta, budući da se takav trošak ne priznaje. Istodobno, očekivanje da vještak fizički nosi spisnu dokumentaciju putem javnog prijevoza je neprimjereno i neodrživo, s obzirom na:\n\nosjetljivu i povjerljivu prirodu spisa,\n\ntežinsko opterećenje i volumen dokumentacije,\n\nte činjenicu da se vještacima ne može teretiti trošak prijevoza kada ne postoji mogućnost naknade za korištenje osobnog vozila.\n\nStoga je razumno i opravdano da se trošak javnog prijevoza uvijek prizna bez prilaganja karte, jer je cijena karte na svakoj relaciji općepoznata i lako provjerljiva.\nOvim se rješenjem osigurava jednak tretman svih vještaka, smanjenje administrativnih prepreka i poštivanje načela razmjernosti troškova rada."]
[2068,"DRAŽEN DUVNJAK","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnica ","Dnevnica \nČlanak 20. \n(1) Stalni sudski vještak ima pravo na dnevnicu ako zadržavanje izvan mjesta prebivališta odnosno boravišta traje 12 ili više od 12 sati, a pola dnevnice ako zadržavanje traje osam ili više od 8, a manje od 12 sati. \n(2) Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice koja se priznaje pravosudnim dužnosnicima, u skladu sa važećim poreznim propisima."]
[2069,"LEA RAJKOVIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnica ","Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[2070,"DANICA SMOJVER","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnica ","Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[2071,"DRAŽEN ŠPOLJARIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnica ","u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima, a ne onima koje se priznaju pravosudnim dužnosnicima"]
[2072,"ANISIJA BEŠLIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnica ","Uz čl. 20.2. - promjena\n- Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[2073,"PETAR ŠKAVIĆ","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Uz čl. 20.2. - promjena\n- Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim\nporeznim propisima."]
[2074,"DRAŽANA GRGA","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Dodati u st.2 čl.20: u skladu sa važećim poreznim propisima."]
[2075,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[2076,"SUAD KADRIĆ","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Dodati u st.2 čl.20: u skladu sa važećim poreznim propisima."]
[2077,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Dodati u st.2 čl.20: u skladu sa važećim poreznim propisima."]
[2078,"MELITA BESTVINA","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Dodati u st.2 čl.20: u skladu sa važećim poreznim propisima."]
[2079,"ROBERT SPUDIĆ","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Uz čl. 20.2. - promjena\n- Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[2080,"DANIJELA HUBLIN","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Uz čl. 20.2. - promjena\n- Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[2081,"JASMINA FUKS","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Uz čl. 20.2. - promjena\n- Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[2082,"LUCIJA IVANČIĆ","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Predlaže se izmjena čl.20.st.2. na način da glasi: ''Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima.''"]
[2083,"MIRJANA KOS","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Uz čl. 20.2. - promjena\n- Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[2084,"JASMINKA PJEVIĆ","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Uz čl. 20.2. - promjena\n- Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[2085,"LEDA RUČEVIĆ","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Predlaže se izmjena čl.20.st.2. na način da glasi: ''Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima.''"]
[2086,"VATROSLAV ZOVKO","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Iznos dnevnice bi trebalo uskladiti sa Zakonom o porezu na dohodak (najviši neoporezivi iznos)"]
[2087,"KATIJA MARČE","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Uz čl. 20.2. - promjena\n- Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[2088,"LJUBICA MILOŠ","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Uz čl. 20.2. - promjena\n- Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[2089,"DANICA SMOJVER","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Uz čl. 20.2. - Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[2090,"IRENA ŽUNTAR","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Uz čl. 20.2. - promjena\n- Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima"]
[2091,"TONI MILJAK","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Predlaže se izmjena čl.20.st.2. na način da glasi: ''Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima.''"]
[2092,"JOZO ŠITUM","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Uz čl. 20.2. - promjena\n- Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[2093,"KSENIJA TOMAŠ","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[2094,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[2095,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Uz čl. 20.2. - promjena\n- Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[2096,"DARKA CECIĆ","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","U stavku 2 treba stajati:\nPravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[2097,"INGRID SAVIĆ","Dnevnica ,\nČlanak 20. ","Uz čl. 20.2. - promjena\n- Pravo iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se u visini dnevnice prema važećim poreznim propisima."]
[2098,"RODOLJUB PRPIĆ","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nTroškovi za smještaj (noćenje) ","Upitno je zašto se navode samo neki troškovi koje vještam može imati i koje može po Pravilniku iskazati, iz navedenog može se zaključiti da se radi o vještacima koji su zaposlenici u državnoj upravi što oni nisu, primjerenije bi bilo da se vještacima odredi primjeren radni sat i to prema tržišnim uvjetima kao i bodovi za izradu vještačenja a svi ostali troškovi su i onako troškovi koje vještak podmiruje iz ostvarene zarade."]
[2099,"ANISIJA BEŠLIĆ","Troškovi za smještaj (noćenje) ,\nČlanak 21. ","Pogrešno je određivati naknade vještake prema usporedbama s pravosudnim dužnosnicima jer vještak prema ovom Pravilniku nije definiran kao pravosudni dužnosnik pa u tom kontekstu troškovi vještaka trebaju biti priznati u visini stvarnih troškova."]
[2100,"ANISIJA BEŠLIĆ","Troškovi za smještaj (noćenje) ,\nČlanak 21. ","Promijeniti stavak 2. na slijedeći način: Izdaci iz stavka 1. ovog članka priznaju se stalnom sudskom vještaku prema dostavljenom računu smještaja uz ograničenje da smještaj može biti hotelu/apartmanu do maksimalno 4 zvjezdice."]
[2101,"DANICA SMOJVER","V. PRAVA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nNatpisna ploča stalnog sudskog vještaka ","Bolje je bilo određeno po sadašnjem Pravilniku u kojem je definirano da natpisna ploča treba sadržavati i područje vještačenja odnosno struku kojom se vještak bavi"]
[2102,"PETAR ŠKAVIĆ","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Po ovom članku natpisna ploča mora sadržavati ime i prezime te „ svojstvo u\nkojem djeluje „ a djeluje kao vještak .Bolje je određenje po sadašnjem Pravilniku u\nkojem je precizirano da treba sadržavati i područje vještačenja odnosno struku\nkojom se vještak bavi."]
[2103,"DRAŽANA GRGA","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Dodati uz čl.22m uz st.1: odnosno područje vještačenja kojim se vještak bavi."]
[2104,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Dodati uz čl.22, st.1: odnosno područje vještačenja kojim se vještak bavi."]
[2105,"MELITA BESTVINA","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Dodati uz čl.22, st.1: odnosno područje vještačenja kojim se vještak bavi."]
[2106,"VERA MALNAR","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Po ovom članku natpisna ploča mora sadržavati ime i prezime te „ svojstvo u kojem djeluje „ a djeluje kao vještak .Bolje je određenje po sadašnjem Pravilniku u kojem je precizirano da treba sadržavati i područje vještačenja odnosno struku kojom se vještak bavi."]
[2107,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Po ovom članku natpisna ploča mora sadržavati ime i prezime te „ svojstvo u kojem djeluje „ a djeluje kao vještak .Bolje je određenje po sadašnjem Pravilniku u kojem je precizirano da treba sadržavati i područje vještačenja odnosno struku kojom se vještak bavi. Dodatno ovome, trebalo bi propisati maksimalne veličine (duljina-širina) natpisne ploče, kako ne bi došlo do neovlaštenog oglašavanja"]
[2108,"IVAN BULJAN","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Logično bi bilo da treba sadržavati i područje vještačenja"]
[2109,"JASMINA FUKS","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Po ovom članku natpisna ploča mora sadržavati ime i prezime te „ svojstvo u kojem djeluje „ a djeluje kao vještak .Bolje je određenje po sadašnjem Pravilniku u kojem je precizirano da treba sadržavati i područje vještačenja odnosno struku kojom se vještak bavi"]
[2110,"RANKO GAVRILOVIĆ","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Po ovom članku natpisna ploča mora sadržavati ime i prezime te „ svojstvo u kojem djeluje „ a djeluje kao vještak .Bolje je određenje po sadašnjem Pravilniku u kojem je precizirano da treba sadržavati i područje vještačenja odnosno struku kojom se vještak bavi.\nDodatno ovome, trebalo bi propisati maksimalne veličine (duljina-širina) natpisne ploče, kako ne bi došlo do neovlaštenog oglašavanja."]
[2111,"MAIDA MUSTAĆ","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","dodati: odnosno područje vještačenja kojim se vještak bavi"]
[2112,"LUCIJA IVANČIĆ","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Potrebno je precizirati područje vještačenja/struku kojom se vještak bavi, budući da vještaci djeluju u svojstvu vještaka, što nije baš informativno."]
[2113,"DANICA SMOJVER","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Po ovom članku natpisna ploča mora sadržavati ime i prezime te „ svojstvo u kojem djeluje „ a djeluje kao vještak .Bolje je određenje po sadašnjem Pravilniku u kojem je precizirano da treba sadržavati i područje vještačenja odnosno struku kojom se vještak bavi"]
[2114,"MIRJANA KOS","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","treba dodati i \"područje vještačenja odnosno struku kojom se vještak bavi"]
[2115,"LEDA RUČEVIĆ","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Potrebno je precizirati područje vještačenja/struku kojom se vještak bavi, budući da vještaci djeluju u svojstvu vještaka, što nije baš informativno."]
[2116,"JENI KRSTIČEVIĆ","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Potrebno je dodati sadržaj ploče ukoliko se radi o pravnim osobama i pitanje je je li uopće potrebna ploča ili je kod pravnih osoba potrebno u djelatnost dodati sudska vještačenja jer bi ploča trebala u protivnom biti podugačka."]
[2117,"KATIJA MARČE","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Po ovom članku natpisna ploča mora sadržavati ime i prezime te „ svojstvo u kojem djeluje „ a djeluje kao vještak .Bolje je određenje po sadašnjem Pravilniku u kojem je precizirano da treba sadržavati i područje vještačenja odnosno struku kojom se vještak bavi"]
[2118,"LJUBICA MILOŠ","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Po ovom članku natpisna ploča mora sadržavati ime i prezime te „ svojstvo u kojem djeluje „ a djeluje kao vještak .Bolje je određenje po sadašnjem Pravilniku u kojem je precizirano da treba sadržavati i područje vještačenja odnosno struku kojom se vještak bavi"]
[2119,"IRENA ŽUNTAR","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Po ovom članku natpisna ploča mora sadržavati ime i prezime te „ svojstvo u kojem djeluje „ a djeluje kao vještak .Bolje je određenje po sadašnjem Pravilniku u kojem je precizirano da treba sadržavati i područje vještačenja odnosno struku kojom se vještak bavi"]
[2120,"LJERKA ŽIVKOVIĆ","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Natpisna ploča mora sadržavati ime i prezime te \"svojstvo u kojem djeluje vještak\". Bolje je određenje po sadašnjem Pravilniku u kojem je precizirano da  treba sadržavati i područje vještačenja."]
[2121,"KSENIJA TOMAŠ","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Po ovom članku natpisna ploča mora sadržavati ime i prezime te „ svojstvo u kojem djeluje „ a djeluje kao vještak .Bolje je određenje po sadašnjem Pravilniku u kojem je precizirano da treba sadržavati i područje vještačenja odnosno struku kojom se vještak bavi"]
[2122,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Po ovom članku natpisna ploča mora sadržavati ime i prezime te „ svojstvo u kojem djeluje „ a djeluje kao vještak .Bolje je određenje po sadašnjem Pravilniku u kojem je precizirano da treba sadržavati i područje vještačenja odnosno struku kojom se vještak bavi"]
[2123,"ANISIJA BEŠLIĆ","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Po ovom članku natpisna ploča mora sadržavati ime i prezime te „ svojstvo u kojem djeluje „ a djeluje kao vještak .Bolje je određenje po sadašnjem Pravilniku u kojem je precizirano da treba sadržavati i područje vještačenja odnosno struku kojom se vještak bavi"]
[2124,"VLATKA BRATIĆ","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Po ovom članku natpisna ploča mora sadržavati ime i prezime te „ svojstvo u kojem djeluje „ a djeluje kao vještak .Bolje je određenje po sadašnjem Pravilniku u kojem je precizirano da treba sadržavati i područje vještačenja odnosno struku kojom se vještak bavi"]
[2125,"INGRID SAVIĆ","Natpisna ploča stalnog sudskog vještaka ,\nČlanak 22. ","Po ovom članku natpisna ploča mora sadržavati ime i prezime te „ svojstvo u kojem djeluje „ a djeluje kao vještak .Bolje je određenje po sadašnjem Pravilniku u kojem je precizirano da treba sadržavati i područje vještačenja odnosno struku kojom se vještak bavi"]
[2126,"FRANJO AMBROŠ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nVI. DUŽNOSTI STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ","Izmjena naziva poglavlja: VI. DUŽNOSTI I PRAVO STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA"]
[2127,"LJERKA ŽIVKOVIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nVI. DUŽNOSTI STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ","Potrebno bi bilo dopuniti ovaj članka da pod \"objektivnim razlozima\" smatra se i nemogućnost dovršenja preuzetog vještačenja u razumnom roku."]
[2128,"PETAR ŠKAVIĆ","Opće dužnosti ,\nČlanak 23. ","U stavku 1. ovog članka je potrebno barem primjerice naznačiti neke od\n„opravdanih razloga „ za nepreuzimanje vještačenja posebno jer se navodi da je\nvještak „dužan preuzeti dodijeljeni posao „ te je vezan danim rokovima. U stavku\n3. se spominju „ objektivni razlozi „ nemogućnosti dovršenja preuzetog\nvještačenja u roku pa bi bilo dobro navesti neke od tih objektivnih razloga koji su\nzapravo opravdanih razlozi iz stavka 1 ."]
[2129,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Opće dužnosti ,\nČlanak 23. ","Dodati uz čl.23 st.4 i 5:\n(4) Stalni sudski vještaci su obvezni u svom radu držati se Smjernica koje je izradila Radna skupina za kvalitetu pravosuđa Europske komisije za učinkovitost pravosuđa, Strasbourg, prosinac 2014. (CEPEJ-GT-QUAL) o ulozi vještaka u pravosudnim sustavima.\n(5) Stalni sudski vještaci dužni su se pridržavati Etičkog kodeksa kojeg sud donijele strukovne udruge i strukovne komore koje imaju zakonski propisanu obvezu edukacije vještaka (Hrvatska liječnička komora)."]
[2130,"MELITA BESTVINA","Opće dužnosti ,\nČlanak 23. ","Dodati uz čl.23 st.4 i 5:\n(4) Stalni sudski vještaci su obvezni u svom radu držati se Smjernica koje je izradila Radna skupina za kvalitetu pravosuđa Europske komisije za učinkovitost pravosuđa, Strasbourg, prosinac 2014. (CEPEJ-GT-QUAL) o ulozi vještaka u pravosudnim sustavima.\n(5) Stalni sudski vještaci dužni su se pridržavati Etičkog kodeksa kojeg sud donijele strukovne udruge i strukovne komore koje imaju zakonski propisanu obvezu edukacije vještaka (Hrvatska liječnička komora)."]
[2131,"MAIDA MUSTAĆ","Opće dužnosti ,\nČlanak 23. ","Dodati:\n(4) Stalni sudski vještaci su obvezni u svom radu držati se Smjernica koje je izradila Radna skupina za kvalitetu pravosuđa Europske komisije za učinkovitost pravosuđa, Strasbourg, prosinac 2014. (CEPEJ-GT-QUAL) o ulozi vještaka u pravosudnim sustavima.\n(5) Stalni sudski vještaci dužni su se pridržavati Etičkog kodeksa kojeg sud donijele strukovne udruge i strukovne komore koje imaju zakonski propisanu obvezu edukacije vještaka (Hrvatska liječnička komora)."]
[2132,"JOZO ŠITUM","Opće dužnosti ,\nČlanak 23. ","U stavku 1. ovog članka je potrebno barem primjerice naznačiti neke od „opravdanih razloga „ za nepreuzimanje vještačenja posebno jer se navodi da je vještak „dužan preuzeti dodijeljeni posao „ te je vezan danim rokovima. U stavku 3. se spominju „ objektivni razlozi „ nemogućnosti dovršenja preuzetog vještačenja u roku pa bi bilo dobro navesti neke od tih objektivnih razloga koji su zapravo opravdanih razlozi iz stavka 1 .\n\n\nPotrebno je pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi.  \n\nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2133,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Potrebno je pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi.  \nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade nalaza i mišljenja od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavljanje iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2134,"FRANJO AMBROŠ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Ovaj članak nadopuniti stavcima (5) i (6) : (5) U slučaju nerealne akontacije za poslove vještačenja pravo je sudskog vještaka upozoriti sud na tu činjenicu te zatražiti od suda da preuzimanje poslova vještačenja uvjetuje svojom ponudom ili ponudom ostalih sudionika sa liste stalnih sudskih vještaka. Vještačenje se povjerava ssv za koju sudionici spora daju suglasnost i uplate akontaciju.\n(6) U slučaju da sudionici spora traže novog vještaka, sud je obvezan zatražiti ponudu od ssv s liste ssv za nastavak sudskog postupka."]
[2135,"SUAD KADRIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Dodati uz čl.24 st.5: \n(5) O opravdanosti razloga koje je naveo vještak odlučuje pravosudno tijelo koje mu je dodijelilo vještačenje."]
[2136,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Dodati uz čl.24 st.5: \n(5) O opravdanosti razloga koje je naveo vještak odlučuje pravosudno tijelo koje mu je dodijelilo vještačenje."]
[2137,"MELITA BESTVINA","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Dodati uz čl.24 st.5: \n(5) O opravdanosti razloga koje je naveo vještak odlučuje pravosudno tijelo koje mu je dodijelilo vještačenje."]
[2138,"DANIEL SIKIRIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Vještak često dobije spis koji je nekompletan za izradu vještačenja, pa mora od insitucija i stranaka tražiti dodatnu dokumentaciju. To im dodatno oduzima vrijeme, a pogotovo da onda još mora gubiti vrijeme radi izvještavanja suda zbog čega vještačenje nije napravljeno u roku. Dakle, vještaka se ovim izvještavanjem dodatno opterećuje. Vještak mora biti fokusiran na kvalitetnu izradu nalaza i mišljenja a ne da gubi vrijeme i koncentraciju na nepotrebne dopise sudovima jer sud ionako uglavnom zna razloge zbog kojih vještak nije dostavio nalaz u navedenom roku, iako ni taj rok nije ekskluzivan. Nadalje, mnogi vještaci zbog ranije preuzetih spisa ne mogu završiti vještačenje u navedenom roku u nalogu, a ovime ga se samo dodatno opterećuje da gubi i dodatno vrijeme. Stvar roka i dostave vještačenja treba ostati u ingerenciji onoga tko vodi postupak (npr. sudac, državni odvjetnik), te mogu od vještaka tražiti objašnjenje ili poslati požurnicu, mada suci u većini slučajeva su upoznati o razlogu kašnjenja izrade nalaza i mišljenja. Dakle, ovo podnošenje izvješća brisati. Ako je dan duži rok za izradu vještačenja, potpuno je nepotrebno da se vještaka dodatno opterećuje sa pisanjem izvješća unutar roka u kojem je dano vrijeme za izradu vještačenja."]
[2139,"ROBERT SPUDIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U stavku 1. ovog članka je potrebno barem primjerice naznačiti neke od „opravdanih razloga „ za nepreuzimanje vještačenja posebno jer se navodi da je vještak „dužan preuzeti dodijeljeni posao „ te je vezan danim rokovima. U stavku 3. se spominju „ objektivni razlozi „ nemogućnosti dovršenja preuzetog vještačenja u roku pa bi bilo dobro navesti neke od tih objektivnih razloga koji su zapravo opravdanih razlozi iz stavka 1 .\n\n\nPotrebno je pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi.  \n\nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2140,"DANIJELA HUBLIN","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U stavku 1. ovog članka je potrebno barem primjerice naznačiti neke od „opravdanih razloga „ za nepreuzimanje vještačenja posebno jer se navodi da je vještak „dužan preuzeti dodijeljeni posao „ te je vezan danim rokovima. U stavku 3. se spominju „ objektivni razlozi „ nemogućnosti dovršenja preuzetog vještačenja u roku pa bi bilo dobro navesti neke od tih objektivnih razloga koji su zapravo opravdanih razlozi iz stavka 1 ."]
[2141,"IVAN BULJAN","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","iz vlastitih primjera znam da je redovno u predmetima dokumentacija manjkava te je potrebno dodatno pribavljati. ukoliko vješta treba pribaviti dokumentaciju predmet ne može raditi te čeka dostavu (nekada mjesecima). svakako potrebno uglaviti pribavu potpune dokumentacije te rok produljiti na 100 dana zbog preopterecenosti."]
[2142,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U praksi je čest slučaj da je rok 30 dana ali je dokumentacija manjkava i neodgovarajuća za provođenje vještačenja. Često protekne i više mjeseci dok se ne prikupi dokumentacija, na što vještak ne može utjecati. Pisanje izvještaja svaki mjesec o napretku je u takvim, čestim, slučajevima nepotrebno opterećenje i vještaka ali i suca jer sudac upravlja postupkom i zna razloge. Osim toga, zakonom su već propisane kazne za vještake u slučaju neopravdanog kašnjenja pa je stoga nepotrebno daljnje administriranje odnosno bilo kakvo miješanje izvršne vlasti u sudske postupke."]
[2143,"JASMINA FUKS","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U stavku 1. ovog članka je potrebno barem primjerice naznačiti neke od „opravdanih razloga „ za nepreuzimanje vještačenja posebno jer se navodi da je vještak „dužan preuzeti dodijeljeni posao „ te je vezan danim rokovima. U stavku 3. se spominju „ objektivni razlozi „ nemogućnosti dovršenja preuzetog vještačenja u roku pa bi bilo dobro navesti neke od tih objektivnih razloga koji su zapravo opravdanih razlozi iz stavka 1 ."]
[2144,"MARINO SORIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Poštivanje rokova za izradu nalaza su samo deklarativna.Vještak sam mora upravljati sa vođenjem izrade nalaza.Apsolutno podržavam sankcije i za manje prekoračenje rokova za vještaka koji se nije na vrijeme opravdao za kašnjenje."]
[2145,"ANTONIJA EREIZ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U praksi je često prisutna situacija u kojoj rok za vještačenje iznosi 30 dana, dok dokumentacija često bude neodgovarajuća ili nepotpuna za pravilno obavljanje vještačenja. Zbog toga može proći i više mjeseci dok se svi potrebni dokumenti prikupe, što je izvan kontrole vještaka. U takvim okolnostima, redovno izvještavanje o napretku svakog mjeseca postaje suvišno opterećenje, kako za vještaka, tako i za suca, koji već upravlja postupkom i poznaje razloge kašnjenja. S obzirom na to da zakon već propisuje sankcije za vještake u slučaju neopravdanog kašnjenja, dodatna administracija je nepotrebna"]
[2146,"DANIELA MIKULANDRA","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Pri izradi vještva dokumentacija je u većini slučajeva manjkava i neodgovarajuća za provođenje vještačenja. Često protekne i više mjeseci dok se ne prikupi dokumentacija, na što vještak ne može utjecati. Pisanje izvještaja svaki mjesec o napretku je u takvim, čestim, slučajevima nepotrebno opterećenje i vještaka ali i suca."]
[2147,"LUCIJA IVANČIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Potrebno je pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi.\n\nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2148,"LUCIJA IVANČIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U ovom članku treba jasno definirati da se opravdanim razlogom za nepreuzimanje dodijeljenog posla smatra i okolnost da predviđena vrijednost nagrade / naknade ne pokriva troškove koje bi vještaku nastali pri obavljanju vještačenja."]
[2149,"DANICA SMOJVER","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja."]
[2150,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U odnosu na stavke 1.-3. gdje se spominju pravosudna tijela, dok se u stavku 4.  spominje sud: Znači li to da se samo onda kod složenijih vještačenja obavještava sud odnosno ako je vještak angažiran od strane pravosudnog tijela (odvjetništvo) ne treba postupati sukladno stavku 4. \nTreba definirati odnosi li se ovo samo na sudove i/ili pravosudna tijela."]
[2151,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","u odnosu na stavak 2. što je stranka?"]
[2152,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","treba točno definirati što je opravdani razlog"]
[2153,"MIRJANA KOS","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Opravdane razloge treba definirati. Opravdani razlog za sud i vještak nije često isti."]
[2154,"JASMINKA PJEVIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Potrebno je pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi.  \n\nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2155,"JASMINKA PJEVIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U ovom članku treba jasno definirati da se opravdanim razlogom za nepreuzimanje dodijeljenog posla smatra i okolnost da predviđena vrijednost nagrade / naknade ne pokriva troškove koje bi vještaku nastali pri obavljanju vještačenja."]
[2156,"LEDA RUČEVIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Predlagatelj nije razmišljao o konkretnim rokovima. Ako je vještaku dan rok za izradu nalaza i mišljenja od 15 dana, to znači da vještak mora prekinuti sva vještačenja da bi izvršio vještačenje u roku od 15 dana. To uzrokuje vremenski pomak u planu vještaka, a vještak opet ne može odbiti vještačenje bez opravdanog razloga. Kako je predlagatelj osmislio da vještak organizira vrijeme za izradu vještačenja na vrijeme? Vještak ne može znati vrijeme potrebno za izradu nalaza i mišljenja obzirom na stanje i kompleksnost spisa. Rokovi trebaju biti definirani. Primjerice maksimalni rok 60 dana, međutim, kod kompleksnijih spisa se rok produžava po obavijesti vještaka za dodatnih 30 dana. U slučaju potrebe da vještak hitno izradi nalaza i mišljenje, potrebno bi bilo da sud prvo kontaktira vještaka, a ne samo da mu pošalje rješenje. Naime, i sami rokovi za preuzimanje pošiljke putem e-Komunikacije su 15 dana, a u praksi, suci podrazumijevaju da je vještak istog trena primio pošiljku te da će sve prekinuti i odmah krenuti raditi taj predmet što stavlja u nepovoljan položaj prethodno preuzeta vještačenja bez dodatne naknade vještaku."]
[2157,"ZRINKO RUČEVIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U ovom članku treba jasno definirati da se opravdanim razlogom za nepreuzimanje dodijeljenog posla smatra i okolnost da predviđena vrijednost nagrade / naknade ne pokriva troškove koje bi vještaku nastali pri obavljanju vještačenja."]
[2158,"LEDA RUČEVIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Potrebno je pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi.  \n\nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2159,"JENI KRSTIČEVIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Obveza podnošenja izvješća o rezultatima do tada obavljenih radnji potpuno je promašen zahtjev. Rezultati rada mogu biti poznati na kraju a ne u toku. Za usporedbu, to je kao da postoji kontinuirano izvještavanje stranaka u sporu o trenutnoj odluci suda kome će se u sporu prikloniti, što bi čak bilo i potrebno. Rezultati rada mogu biti poznati na kraju jer do tada nikakav zaključak nije moguć, a ukoliko je prethodno već utvrđeno vrijeme za vještačenje, onda je izvješćivanje nepotrebno."]
[2160,"JENI KRSTIČEVIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Ukoliko sudski vještaci obavljaju i druge poslove, tada je kao legitiman razlog odbijanja po drugim zakonima (npr. Zakon o reviziji) konflikt interesa i to treba biti izrijekom uključeno u razlog odbijanja. Također na tragu prethodnog komentara, sudski vještak mora biti u mogućnosti odbiti predmet zbog neslaganja sa složenosti predmeta i/ili utvrđene naknade. Uopće mogućnost odbijanja mora biti puno liberalnije postavljena od rijetke iznimke. Na taj način će biti puno lakše utvrditi realnu nakandu za vještačenje."]
[2161,"DIANA LOBOREC","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","da li se smatra opravdanim razlogom nepreuzimanja predmeta to što je vještaku neprihvatljiva naknada? Za vještaka je to svakako opravdani razlog."]
[2162,"DIANA LOBOREC","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","ako je vještak odmah dogovorio sa sucem ili zamjenikom tužitelja duži rok izrade nalaza, čemu onda treba dostavljati sudu jednom mjesečno izvješće? To opterećuje i sud i vještaka."]
[2163,"KATIJA MARČE","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U stavku 1. ovog članka je potrebno barem primjerice naznačiti neke od „opravdanih razloga „ za nepreuzimanje vještačenja posebno jer se navodi da je vještak „dužan preuzeti dodijeljeni posao „ te je vezan danim rokovima. U stavku 3. se spominju „ objektivni razlozi „ nemogućnosti dovršenja preuzetog vještačenja u roku pa bi bilo dobro navesti neke od tih objektivnih razloga koji su zapravo opravdanih razlozi iz stavka 1 .\n\n\nPotrebno je pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi.  \n\nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2164,"KRISTINA KONTREC","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U praksi je čest slučaj da je rok za izradu nalaza 30 dana, ali je dokumentacija manjkava i neodgovarajuća za provođenje vještačenja. Često protekne i više mjeseci dok se ne prikupi dokumentacija, na što vještak ne može utjecati. Pisanje izvještaja svaki mjesec o napretku je u takvim, čestim, slučajevima nepotrebno opterećenje i vještaka ali i suca jer sudac upravlja postupkom i zna razloge. Zakonom su već propisane kazne za vještake u slučaju neopravdanog kašnjenja pa je stoga nepotrebno daljnje administriranje.\nNadalje, treba definirati da se opravdanim razlogom za nepreuzimanje dodijeljenog posla smatra okolnost da predviđena vrijednost naknade ne pokriva troškove koje bi vještaku nastali pri obavljanju vještačenja."]
[2165,"PETAR ERAKOVIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Potrebno je pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi.\n\nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2166,"LJUBICA MILOŠ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Potrebno je da se pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi.  \n\nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2167,"LJUBICA MILOŠ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U stavku 3. se spominju „ objektivni razlozi „ nemogućnosti dovršenja preuzetog vještačenja u roku pa bi bilo dobro navesti neke od tih objektivnih razloga koji su zapravo opravdanih razlozi iz stavka 1 ."]
[2168,"LJUBICA MILOŠ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U stavku 1. ovog članka je potrebno barem primjerice naznačiti neke od „opravdanih razloga „ za nepreuzimanje vještačenja posebno jer se navodi da je vještak „dužan preuzeti dodijeljeni posao „ te je vezan danim rokovima"]
[2169,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Potrebno je pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi.  \n\nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2170,"INOSLAV NIKOLIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U stavku 1. ovog članka je potrebno barem primjerice naznačiti neke od „opravdanih razloga „ za nepreuzimanje vještačenja posebno jer se navodi da je vještak „dužan preuzeti dodijeljeni posao „ te je vezan danim rokovima. U stavku 3. se spominju „ objektivni razlozi „ nemogućnosti dovršenja preuzetog vještačenja u roku pa bi bilo dobro navesti neke od tih objektivnih razloga koji su zapravo opravdanih razlozi iz stavka 1 ."]
[2171,"DANICA SMOJVER","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Uz čl.24 potrebno je pojasniti  koji su opravdani odnosno objektivni razlozi?"]
[2172,"MARIO TKALEC","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Predlagatelj nije razmišljao o konkretnim rokovima. Ako je vještaku dan rok za izradu nalaza i mišljenja od 15 dana, to znači da vještak mora prekinuti sva vještačenja da bi izvršio vještačenje u roku od 15 dana. To uzrokuje vremenski pomak u planu vještaka, a vještak opet ne može odbiti vještačenje bez opravdanog razloga. Kako je predlagatelj osmislio da vještak organizira vrijeme za izradu vještačenja na vrijeme? Vještak ne može znati vrijeme potrebno za izradu nalaza i mišljenja obzirom na stanje i kompleksnost spisa. Rokovi trebaju biti definirani. Primjerice maksimalni rok 60 dana, međutim, kod kompleksnijih spisa se rok produžava po obavijesti vještaka za dodatnih 30 dana. U slučaju potrebe da vještak hitno izradi nalaza i mišljenje, potrebno bi bilo da sud prvo kontaktira vještaka, a ne samo da mu pošalje rješenje. Naime, i sami rokovi za preuzimanje pošiljke putem e-Komunikacije su 15 dana, a u praksi, suci podrazumijevaju da je vještak istog trena primio pošiljku te da će sve prekinuti i odmah krenuti raditi taj predmet što stavlja u nepovoljan položaj prethodno preuzeta vještačenja bez dodatne naknade vještaku."]
[2173,"IRENA ŽUNTAR","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","- U stavku 1. ovog članka je potrebno barem primjerice naznačiti neke od „opravdanih razloga „ za nepreuzimanje vještačenja posebno jer se navodi da je vještak „dužan preuzeti dodijeljeni posao „ te je vezan danim rokovima. U stavku 3. se spominju „ objektivni razlozi „ nemogućnosti dovršenja preuzetog vještačenja u roku pa bi bilo dobro navesti neke od tih objektivnih razloga koji su zapravo opravdani razlozi iz stavka 1 . \n\n- potrebno je dodati stavak kako je stalni sudski vještak u mogućnosti se zahvaliti na dodijeljenom poslu te se ispričati razlozima profesionalne i osobne prirode te o tome obavijestiti sud u razumnom roku (npr. povećan obujam primarnog posao, ranije preuzeta vještačenja kao i svakodnevna njega i briga oko starijih članova obitelji)   \n\n\n- Potrebno je pobliže pojasniti i navesti opravdane/objektivne razloge \n\nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2174,"MARKO DVORSKI","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U praksi je čest slučaj da je rok 30 dana ali je dokumentacija manjkava i neodgovarajuća za provođenje vještačenja. Često protekne i više mjeseci dok se ne prikupi dokumentacija, na što vještak ne može utjecati. Pisanje izvještaja svaki mjesec o napretku je u takvim, čestim, slučajevima nepotrebno opterećenje i vještaka ali i suca jer sudac upravlja postupkom i zna razloge. Zakonom su već propisane kazne za vještake u slučaju neopravdanog kašnjenja pa je stoga nepotrebno daljnje administriranje."]
[2175,"MARKO DVORSKI","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Da li se u ovom članku misli samo na sudove ili sva pravosudna tijela?"]
[2176,"DUŠKA TARBUK","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U praksi je čest slučaj da je rok 30 dana ali je dokumentacija manjkava i neodgovarajuća za provođenje vještačenja. Često protekne i više mjeseci dok se ne prikupi dokumentacija, na što vještak ne može utjecati. Pisanje izvještaja svaki mjesec o napretku je u takvim, čestim, slučajevima nepotrebno opterećenje i vještaka ali i suca jer sudac upravlja postupkom i zna razloge. Zakonom su već propisane kazne za vještake u slučaju neopravdanog kašnjenja pa je stoga nepotrebno daljnje administriranje."]
[2177,"TONI MILJAK","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U praksi je čest slučaj da je rok za izradu nalaza 30 dana ali je dokumentacija manjkava i neodgovarajuća za provođenje vještačenja. Često protekne i više mjeseci dok se ne prikupi dokumentacija, na što vještak ne može utjecati. Pisanje izvještaja svaki mjesec o napretku je u takvim, čestim, slučajevima nepotrebno opterećenje i vještaka ali i suca jer sudac upravlja postupkom i zna razloge. Zakonom su već propisane kazne za vještake u slučaju neopravdanog kašnjenja pa je stoga nepotrebno daljnje administriranje. \nNadalje, treba definirati da se opravdanim razlogom za nepreuzimanje dodjeljenog posla smatra okolnost da predviđena vrijednost naknade ne pokriva troškove koje bi vještaku nastali pri obavljanju vještačenja."]
[2178,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Treba definirati da se opravdanim razlogom za nepreuzimanje dodjeljenog posla smatra okolnost da predviđena vrijednost naknade ne pokriva troškove koje bi vještaku nastali pri obavljanju vještačenja."]
[2179,"INES LOZIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","D li se u ovom članku misli samo na sudove ili sva pravosudna tijela?"]
[2180,"INES LOZIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U praksi je čest slučaj da je rok 30 dana ali je dokumentacija manjkava i neodgovarajuća za provođenje vještačenja. Često protekne i više mjeseci dok se ne prikupi dokumentacija, na što vještak ne može utjecati. Pisanje izvještaja svaki mjesec o napretku je u takvim, čestim, slučajevima nepotrebno opterećenje i vještaka ali i suca jer sudac upravlja postupkom i zna razloge. Zakonom su već propisane kazne za vještake u slučaju neopravdanog kašnjenja pa je stoga nepotrebno daljnje administriranje."]
[2181,"KSENIJA TOMAŠ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U stavku 1. ovog članka je potrebno barem primjerice naznačiti neke od „opravdanih razloga „ za nepreuzimanje vještačenja posebno jer se navodi da je vještak „dužan preuzeti dodijeljeni posao „ te je vezan danim rokovima. U stavku 3. se spominju „ objektivni razlozi „ nemogućnosti dovršenja preuzetog vještačenja u roku pa bi bilo dobro navesti neke od tih objektivnih razloga koji su zapravo opravdanih razlozi iz stavka 1 .\n\n\nPotrebno je pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi.  \n\nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2182,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U stavku 1. ovog članka je potrebno barem primjerice naznačiti neke od „opravdanih razloga „ za nepreuzimanje vještačenja posebno jer se navodi da je vještak „dužan preuzeti dodijeljeni posao „ te je vezan danim rokovima. U stavku 3. se spominju „ objektivni razlozi „ nemogućnosti dovršenja preuzetog vještačenja u roku pa bi bilo dobro navesti neke od tih objektivnih razloga koji su zapravo opravdanih razlozi iz stavka 1 .\n\n\nPotrebno je pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi.  \n\nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2183,"ANISIJA BEŠLIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U stavku 1. ovog članka je potrebno barem primjerice naznačiti neke od „opravdanih razloga „ za nepreuzimanje vještačenja posebno jer se navodi da je vještak „dužan preuzeti dodijeljeni posao „ te je vezan danim rokovima. U stavku 3. se spominju „ objektivni razlozi „ nemogućnosti dovršenja preuzetog vještačenja u roku pa bi bilo dobro navesti neke od tih objektivnih razloga koji su zapravo opravdanih razlozi iz stavka 1 .\n\n\nPotrebno je pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi.  \n\nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2184,"VLATKA BRATIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Potrebno je pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi.  \n\nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2185,"DARKA CECIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Potrebno je pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi iz stavka 1. i 3. ovog članka.  \nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno ako je procjena vještaka da određeni iznos predujma nije odgovarajuća za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2186,"RODOLJUB PRPIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Sve se slažem vještak je dužan .... ok ali nema obveza prema vještaku u kojem roku i kada se mora vještaku izvršiti isplata nagrade koju propisujete kao i svih troškova a to je bitan odnos prema vještaku. Proizlazi da vještak po obavljenom vještačenju mora u potragu za naknadom/nagradom jer ništa nije propisano i sve zavisi o dobroj volji naručitelja vještačenja"]
[2187,"INGRID SAVIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U stavku 1. ovog članka je potrebno barem primjerice naznačiti neke od „opravdanih razloga „ za nepreuzimanje vještačenja posebno jer se navodi da je vještak „dužan preuzeti dodijeljeni posao „ te je vezan danim rokovima. U stavku 3. se spominju „ objektivni razlozi „ nemogućnosti dovršenja preuzetog vještačenja u roku pa bi bilo dobro navesti neke od tih objektivnih razloga koji su zapravo opravdanih razlozi iz stavka 1 .\n\n\nPotrebno je pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi.  \n\nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2188,"NATALIJA JAMBREČIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","Potrebno je pobliže pojasniti i navesti opravdani/objektivni razlozi.  \n\nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2189,"JELENA ĆURLICA","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U odnosu na točku (4) U složenijim vještačenjima za koja je određen dulji rok za izradu nalaza i mišljenja vještak je dužan jednom mjesečno podnijeti sudu izvješće o rezultatima do tada obavljenih radnji.\nIstičem kako prema Zakonu o parničnom postupku čl. 260 rok za pismeno podnošenje nalaza i mišljenja ne može biti duži od 60 dana.\n\nU parničnim predmetima uobičajeno je da spisu ne priloži nikakva tehnička dokumentacija nužna za izradu nalaza. Potrebnu dokumentaciju prikuplja vještak direktno od stranaka odnosno njihovih opunomoćenika. Proces prikupljanja dokumentacije se krivnjom stranaka zna tako razvući i na nekoliko mjeseci na što vještaci nemaju nikakvog utjecaja niti mogu odrediti novi rok do kojeg će obaviti povjereno vještačenje obzirom da rok ovisi isključivo o dostavi tražene dokumentacije. Na koji način će vještak odrediti novi rok i temeljem kojih parametara?\n\nMolim specificirati trajanje „duljeg roka“ u odnosu na ZPP? Zbog čega ministarstvo određuje potrebu podnošenja izvješća sudovima i na koji način se to planira kontrolirati odnosno koja je svrha predmetne odredbe, posebno u parničnom postupku?\n\nOsim navedenog, sukladno ZPP čl. 255 Sud će kazniti novčanom kaznom od 60,00 do 1.320,00 eura vještaka koji ne dođe na ročište iako je uredno pozvan, a izostanak ne opravda, vještaka koji bez opravdanog razloga odbije vještačiti te vještaka koji svoj nalaz i mišljenje bez opravdanog razloga ne podnese u roku koji mu je odredio sud.\n\nZakon o parničnom postupku određuje novčanu kaznu čak do 1.320 eura za nalaz i mišljenje koje vještak naplaćuje po satu 14,00 eura odnosno visina max novčane kazne je veća od srednje vrijednosti nekog nalaza po mišljenju i prijedlogu cijenjenog naslova. Ovo treba ukinuti jer nije primjenjivo obzirom na stvarno stanje u pravosudju.\n\nJa konkretno čekam dokumentaciju i po 1 godinu i to se odvjetnik još usudi prigovoriti da ga nisam upozorila da dokumentacija koju jest naknadno dostavio nije i ona koja je tražena. I on to naplati 150EURa."]
[2190,"MAJA PETROVIĆ","Dužnost preuzimanja i dovršetka preuzetih poslova te pridržavanja rokova,\nČlanak 24. ","U odnosu na točku (4) U složenijim vještačenjima za koja je određen dulji rok za izradu nalaza i mišljenja vještak je dužan jednom mjesečno podnijeti sudu izvješće o rezultatima do tada obavljenih radnji.\nIstičem kako prema Zakonu o parničnom postupku čl. 260 rok za pismeno podnošenje nalaza i mišljenja ne može biti duži od 60 dana.\n\nU parničnim predmetima uobičajeno je da spisu ne prileži nikakva tehnička dokumentacija nužna za izradu nalaza. Potrebnu dokumentaciju prikuplja vještak direktno od stranaka odnosno njihovih opunomoćenika. Proces prikupljanja dokumentacije se krivnjom stranaka zna tako razvući i na nekoliko mjeseci na što vještaci nemaju nikakvog utjecaja niti mogu odrediti novi rok do kojeg će obaviti povjereno vještačenje obzirom da rok ovisi isključivo o dostavi tražene dokumentacije. Na koji način će vještak odrediti novi rok i temeljem kojih parametara?\n\nMolim specificirati trajanje „duljeg roka“ u odnosu na ZPP? Zbog čega ministarstvo određuje potrebu podnošenja izvješća sudovima i na koji način se to planira kontrolirati odnosno koja je svrha predmetne odredbe, posebno u parničnom postupku?\n\nOsim navedenog, sukladno ZPP čl. 255 Sud će kazniti novčanom kaznom od 60,00 do 1.320,00 eura vještaka koji ne dođe na ročište iako je uredno pozvan, a izostanak ne opravda, vještaka koji bez opravdanog razloga odbije vještačiti te vještaka koji svoj nalaz i mišljenje bez opravdanog razloga ne podnese u roku koji mu je odredio sud.\n\nZakon o parničnom postupku određuje novčanu kaznu čak do 1.320 eura za nalaz i mišljenje koje vještak naplaćuje po satu 14,00 eura odnosno visina max novčane kazne je veća od srednje vrijednosti nekog nalaza po mišljenju i prijedlogu cijenjenog naslova. Ovo je krajnje sramotno!"]
[2191,"SANJA PERNJAK","VI. DUŽNOSTI STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnik vještačenja","Vođenjem dnevnika i dostavljanjem podataka o stranci suprotno je primjenjivim odredbama GDPR-a. Nadalje, dostavljanje podataka o stranci i ugovorenom (isplaćenom) iznosu za provedeno vještačenje direktno je suprotno vještakovoj obvezi čuvanja tajne, a time se povrjeđuje i poslovna tajna."]
[2192,"ANISIJA BEŠLIĆ","VI. DUŽNOSTI STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnik vještačenja","Ovo je u suprotnosti s GDPR, a osim toga nije poznata svrha ovog vođenja dnevnika budući sudovi imaju svoje evidencije iz kojih se može dobiti sve što je potrebno zakonodavcu u svezi obavljenih vještačenja."]
[2193,"ZRINKO RUČEVIĆ","VI. DUŽNOSTI STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnik vještačenja","Vođenjem dnevnika i dostavljanjem podataka o stranci suprotno je primjenjivim odredbama GDPR-a. Nadalje, dostavljanje podataka o stranci i ugovorenom (isplaćenom) iznosu za provedeno vještačenje direktno je suprotno vještakovoj obvezi čuvanja tajne, a time se povrjeđuje i poslovna tajna."]
[2194,"FRANJO AMBROŠ","VI. DUŽNOSTI STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnik vještačenja","Stavak (2) dopuniti tekstom: Dokaz stručnog usavršavanja su i objavljeni znanstveni i stručni radovi na navedenim skupovima."]
[2195,"MAJA KOSTIJAL","VI. DUŽNOSTI STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnik vještačenja","U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi.\nSmatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika."]
[2196,"MAJA KOSTIJAL","VI. DUŽNOSTI STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnik vještačenja","Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati  iz više razloga:\n1. uzaludno utrošeno vrijeme Ministarstva i  vještaka - nepotreban posao u potpunosti\n2. Ministarstvo već raspolaže ovim podacima\n3.čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke.\n4.nepotrebno se dupliciraju podaci"]
[2197,"MAJA KOSTIJAL","VI. DUŽNOSTI STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnik vještačenja","Vođenje dnevnika vještačenja je potpuno nepotrebno, osobito zato sta Ministarstvo raspolaže sa  apsolutno svim podacima. Osim toga  ovaj prijedlog dnevnika je u potpunoj suprotnosi sa  Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR)."]
[2198,"DANIELA MIKULANDRA","VI. DUŽNOSTI STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnik vještačenja","Nepotrebno administrativno opterećenje vještaka ,a za ciju izradu vještak neće imati naknadu,besmisleno jer Ministarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela pribaviti iste podatke. Brisati članak kao nepotreban"]
[2199,"DRAŽEN ŠPOLJARIĆ","VI. DUŽNOSTI STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnik vještačenja","dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove vještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela pribaviti iste podatke. Brisati članak kao nepotreban"]
[2200,"SENKA ĐINĐIĆ","VI. DUŽNOSTI STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnik vještačenja","Potrebno je pobliže pojasne i navedu opravdani/objektivni razlozi.  \n\nPrimjerice, može li opravdani razlog odbijanja preuzimanja biti da se radi o vještačenju na kojem rad po procjeni vještaka prelazi maksimalnu visinu naknade koja je određena ovim Pravilnikom? Odnosno procjena vještaka da određeni iznos predujma je neodgovarajući za složenost vještačenja.\nTakođer, kako ćemo danas-sutra u dnevniku Ministarstvu (koji je nepotreban jer Ministarstvo već raspolaže istim podacima prema drugim predloženim člancima) opravdati rok izrade vještva od 100 dana iako su Rješenja izdana na 30 dana, a sudac je bio upoznat da smo preopterećeni, da nedostaje dokumentacija i da je za pribavu iste potrebno značajno vrijeme kao i da nećemo moći poduzeti nijednu radnju najmanje 60 dana?"]
[2201,"SENKA ĐINĐIĆ","VI. DUŽNOSTI STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnik vještačenja","U stavku 1. ovog članka je potrebno barem primjerice naznačiti neke od „opravdanih razloga „ za nepreuzimanje vještačenja posebno jer se navodi da je vještak „dužan preuzeti dodijeljeni posao „ te je vezan danim rokovima. U stavku 3. se spominju „ objektivni razlozi „ nemogućnosti dovršenja preuzetog vještačenja u roku pa bi bilo dobro navesti neke od tih objektivnih razloga koji su zapravo opravdanih razlozi iz stavka 1 ."]
[2202,"ZRINKO RUČEVIĆ","VI. DUŽNOSTI STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnik vještačenja","Predlaže se brisanje čl. 25. u cijelosti\nVođenje Dnevnika vještačenja stvara nepotreban administrativni teret za vještake, duplicira podatke koje već posjeduju pravosudna tijela, te nije osiguran sustav elektroničke pohrane ni zaštite podataka (GDPR). Navođenje imena stranaka može narušiti tajnost postupka, a članak otvara prostor za miješanje izvršne vlasti u rad sudske vlasti. Zbog ovih razloga predlaže se brisanje članka 25. u cijelosti."]
[2203,"JASMINA HUDOLETNJAK","VI. DUŽNOSTI STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnik vještačenja","Bristi jer je u suprotnosti s GDPR a za vještaka predstavlja dodatnu obvezu potpuno birokratskog tipa."]
[2204,"LJERKA ŽIVKOVIĆ","VI. DUŽNOSTI STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ,\nDnevnik vještačenja","Podaci koji se unose prema ovom Dnevniku u suprotnosti su s Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke ne bi smjelo navoditi imena stranka."]
[2205,"SILVIJA ANDRAŠEK DRVENKAR","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Vođenje dnevnika nije vrednovno i nije potrebno jer vještak dostavlja iscrpan nalaz i mišljenje."]
[2206,"PETAR ŠKAVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog\nbirokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji\nzadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju\nnajvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i\nprotuustavno.\n- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da\npravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke.\n- Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna\ntijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti\nsve traženo od pravosudnih tijela\n- Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od\npravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje\ndodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima.\n- Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a\nsustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni\nplatforma ni sigurnosni protokoli).\n- Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise\nkao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s\naspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o\nosjetljivim sudskim informacijama\n- U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su\nvještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog\ntijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti\npodataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi.\nSmatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv.\nprivatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24.\nČuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika.\n\nPredlaže se brisati članak\nOvo je samo dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove\nvještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost\nod pravosudnih tijela pribaviti iste podatke\n\nVođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez\nnaknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već\nposjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom\nsudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez\npotrebe za vođenjem posebnog dnevnika. Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja\nkao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti\njednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo a s obzirom da\nMinistarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[2207,"LADO PLETIKOSIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Ovim člankom daje se obveza stalnim sudskim vještacima da vode Dnevnik vještačenja koji trebaju svake godine do kraja siječnja dostaviti Ministarstvu. Jel obveza vođenja dnevnika s istim ovim podacima i dostave istog Ministarstvu propisana i ODVJETNICIMA?"]
[2208,"LADO PLETIKOSIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Vođenje Dnevnika vještačenja stvara nepotreban administrativni teret za vještake, navođenje imena stranaka u nekom ovakvom dokumentu ugrožava tajnost njihovih podataka, a nejasno je i zašto bi se Ministarstvo trebali u ovakav neki obrazac upisivati podaci o datumu preuzimanja naloga, te datumu predaje nalaza i mišljenja (kad je ionako sve vidljivo iz eSpisa)?! \n\nMišljenja sam da ovaj članak predstavlja miješanje izvršne vlasti u rad sudske vlasti, odnosno zadiranje Ministarstva preko svojih ovlasti, te stoga smatram potrebnim da se članak 25. briše u cijelosti. \n\nUkoliko se pak neće brisati, smatram potrebnim da se članak nadopuni na način da se u istom specificira kome vještaci ispostavljaju račun za utrošeno vrijeme na vođenje ovog dnevnika?"]
[2209,"LADO PLETIKOSIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Traži se dostava podataka o nazivu stranke, rokovima početka i dovršetka rada, obračunatoj naknadi, obračunatim troškovima i dr.? Koja je svrha ovoga? Tko će sve ovim podacima imati pristup? Krše li se ovim neki drugi zakoni?"]
[2210,"LADO PLETIKOSIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Ovim člankom daje se obveza stalnim sudskim vještacima da vode Dnevnik vještačenja koji trebaju svake godine do kraja siječnja dostaviti Ministarstvu. Na kojem članku Zakona o sudovima (ili bilo kojeg drugog zakona) na temelju kojeg se ovaj Pravilnik donosi, se temelji davanje ove dodatne obveze vještacima?"]
[2211,"ANISIJA BEŠLIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Vođenje dnevnika bez navođenja svrhe je kontraproduktivno, a osim toga dodatno opterećuje vještaka i nameće mu se rad koji ovim Pravilnikom nije vrednovan."]
[2212,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisati članak, jer je potpuno nepotrebno i dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove vještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela pribaviti iste podatke (sve se nalazi u e-spisima)."]
[2213,"DARKO SMODLAKA","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisanje čl. 25. u cijelosti."]
[2214,"SUAD KADRIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisanje ovog članka:\n\nSudovi trebaju voditi urednu statistiku o obavljenim vještačenjima unutar svakog sudskog spora i o broju angažiranih vještaka i načinu odabira (algoritam ?). Takva statistika se treba objavljivati sa Izvješćima Vrhovnog suda o radu sudova i sudaca za svaku godinu koja se upućuju na Sabor RH.  \n\nOvaj novopredloženi članak podrazumijeva da je vještačenje jedan dugotrajan i studiozan posao i da za isti treba voditi Dnevnik.\nAko se radi o poslu za koje je potrebno voditi Dnevnik tada je nejasno zašto se vještačenje ograničava na jednu osobu, a ne na trgovačka društva koja se bave isključivo vještačenjem.\nNejasno je da li u Ministarstvu pravosuđa su zaposleni djelatnici koji imaju stručna znanja iz raznih struka koja  mogu ocijeniti da li realni podaci iz Dnevnika  (npr. liječnici specijalizirani za pojedina područja medicine i sl.) \n\nDakle, podatke iz Dnevnika valjano mogu ocijeniti vještaci iste struke, a ne pravosudno tijelo pa se radi o jednom nepotrebnom administriranju, suprotno GDPR, i ne mogu se podaci iz sudbene vlasti prosljeđivati izvršnoj vlasti:\n-vještaci u svom radu sve što saznaju, vide i dr. moraju čuvati kao poslovnu tajnu, što se odnosi i na sadržaj spisa, dokumentacije, financijske i druge činjenice i (pogotovo) sadržaj naloga za vještačenje, dakle to se ne smije nikome odavati, \n-postoje sudski postupci koji se vode s isključenjem javnosti, pa sve što se na tim postupcima sazna, vidi, čuje i dr. je tajno i iznošenje bilo kakvog podatka je kazneno djelo, \n-osim toga, sva postupanja u istražnim postupcima, kao i u nekim kaznenim postupcima su tajna, i odavanje bilo kakve informacije o bilo čemu povezanim s takvim postupcima za sobom povlači kazneni progon onoga koji informacije otkriva."]
[2215,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Vođenje dnevnika vještačenja je promašena ideja. Nije jasno što se time želi postići. Dali se želi provesti još dodatna kontrola rada vještaka. Nije jasno koje stručne osobe mogu kontrolirati takve dnevnike od strane zakonodavca. U slučaju da zakonodavac inzistira na vođenju dnevnika predlaže se vođenje dnevnika bodovati sa 500 bodova sa vrijednošću boda 1,50 EUR brutto"]
[2216,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisanje ovog članka:\n\nSudovi trebaju voditi urednu statistiku o obavljenim vještačenjima unutar svakog sudskog spora i o broju angažiranih vještaka i načinu odabira (algoritam ?). Takva statistika se treba objavljivati sa Izvješćima Vrhovnog suda o radu sudova i sudaca za svaku godinu koja se upućuju na Sabor RH.  \n\nOvaj novopredloženi članak podrazumijeva da je vještačenje jedan dugotrajan i studiozan posao i da za isti treba voditi Dnevnik.\nAko se radi o poslu za koje je potrebno voditi Dnevnik tada je nejasno zašto se vještačenje ograničava na jednu osobu, a ne na trgovačka društva koja se bave isključivo vještačenjem.\nNejasno je da li u Ministarstvu pravosuđa su zaposleni djelatnici koji imaju stručna znanja iz raznih struka koja  mogu ocijeniti da li realni podaci iz Dnevnika  (npr. liječnici specijalizirani za pojedina područja medicine i sl.) \n\nDakle, podatke iz Dnevnika valjano mogu ocijeniti vještaci iste struke, a ne pravosudno tijelo pa se radi o jednom nepotrebnom administriranju, suprotno GDPR, i ne mogu se podaci iz sudbene vlasti prosljeđivati izvršnoj vlasti:\n-vještaci u svom radu sve što saznaju, vide i dr. moraju čuvati kao poslovnu tajnu, što se odnosi i na sadržaj spisa, dokumentacije, financijske i druge činjenice i (pogotovo) sadržaj naloga za vještačenje, dakle to se ne smije nikome odavati, \n-postoje sudski postupci koji se vode s isključenjem javnosti, pa sve što se na tim postupcima sazna, vidi, čuje i dr. je tajno i iznošenje bilo kakvog podatka je kazneno djelo, \n-osim toga, sva postupanja u istražnim postupcima, kao i u nekim kaznenim postupcima su tajna, i odavanje bilo kakve informacije o bilo čemu povezanim s takvim postupcima za sobom povlači kazneni progon onoga koji informacije otkriva."]
[2217,"MELITA BESTVINA","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisanje ovog članka:\n\nSudovi trebaju voditi urednu statistiku o obavljenim vještačenjima unutar svakog sudskog spora i o broju angažiranih vještaka i načinu odabira (algoritam ?). Takva statistika se treba objavljivati sa Izvješćima Vrhovnog suda o radu sudova i sudaca za svaku godinu koja se upućuju na Sabor RH.  \n\nOvaj novopredloženi članak podrazumijeva da je vještačenje jedan dugotrajan i studiozan posao i da za isti treba voditi Dnevnik.\nAko se radi o poslu za koje je potrebno voditi Dnevnik tada je nejasno zašto se vještačenje ograničava na jednu osobu, a ne na trgovačka društva koja se bave isključivo vještačenjem.\nNejasno je da li u Ministarstvu pravosuđa su zaposleni djelatnici koji imaju stručna znanja iz raznih struka koja  mogu ocijeniti da li realni podaci iz Dnevnika  (npr. liječnici specijalizirani za pojedina područja medicine i sl.) \n\nDakle, podatke iz Dnevnika valjano mogu ocijeniti vještaci iste struke, a ne pravosudno tijelo pa se radi o jednom nepotrebnom administriranju, suprotno GDPR, i ne mogu se podaci iz sudbene vlasti prosljeđivati izvršnoj vlasti:\n-vještaci u svom radu sve što saznaju, vide i dr. moraju čuvati kao poslovnu tajnu, što se odnosi i na sadržaj spisa, dokumentacije, financijske i druge činjenice i (pogotovo) sadržaj naloga za vještačenje, dakle to se ne smije nikome odavati, \n-postoje sudski postupci koji se vode s isključenjem javnosti, pa sve što se na tim postupcima sazna, vidi, čuje i dr. je tajno i iznošenje bilo kakvog podatka je kazneno djelo, \n-osim toga, sva postupanja u istražnim postupcima, kao i u nekim kaznenim postupcima su tajna, i odavanje bilo kakve informacije o bilo čemu povezanim s takvim postupcima za sobom povlači kazneni progon onoga koji informacije otkriva."]
[2218,"DANIEL SIKIRIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Brisati članak. Potpuno nepotrebno i dodatno opterećenje za vještaka. Vještak treba biti fokusiran samo na što kvalitetniju izradu vještačenja, a ne da još uz to gubi vrijeme na pisanje kakvih nepotrebnih dnevnika."]
[2219,"VERA MALNAR","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli). - Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama - U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika. Dodatno navedenome, sudski vještaci ne rade poslove vještačenja isključivo po zahtjevu pravosudnih tijela, nego i po zahtjevu drugih čimbenika (odvjetnici, stranke). Nije jasno koje zaključke Ministarstvo može dobiti na osnovu ovakvih dnevnika"]
[2220,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima. - Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli). - Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama - U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika. Dodatno navedenome, sudski vještaci ne rade poslove vještačenja isključivo po zahtjevu pravosudnih tijela, nego i po zahtjevu drugih čimbenika (odvjetnici, stranke). Nije jasno koje zaključke Ministarstvo može dobiti na osnovu ovakvih dnevnika"]
[2221,"ROBERT SPUDIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno.\n- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke.\n- Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela\n- Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima.\n- Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli).\n- Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama\n- U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika.\n\nPredlaže se brisati članak \nOvo je samo dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove vještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela pribaviti iste podatke\n\nVođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez naknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika.  Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja kao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti jednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo a s obzirom da Ministarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[2222,"DANIJELA HUBLIN","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Ovo je samo dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove vještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela pribaviti iste podatke"]
[2223,"DARKO PRPIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Čl. 25. brisati u cijelosti. \nMinistarstvo već raspolaže detaljnim podacima (imenovani vještak, vrsta predmeta, zadatak vještačenja, datumi određivanja vještačenja, datum Nalaza i mišljenja...) obzirom je svaki pojedini podatak evidentiran u Sustavu za elektroničku razmjenu podataka sa sudovima u momentu unosa podatka u Sustav, kao takav vidljiv svim dionicima, a sadržaja su isti podaci onakvog kako je odredilo samo Ministarstvo. \nNepošteno je vještacima nametati nove troškove koje donosi dodatno administriranje za podatke koje Ministrarstvo već ima, uz napomenu da svi poslovni subjekti i pojedinci koji obavljaju određenu aktivnost prikupljanja i/ili obrade osobnih podataka moraju uskladiti svoje poslovne procese s odredbama Opće uredbe o zaštiti podataka i Zakona o provedbi Opće uredbe o zaštiti podataka, kao i tijela javne vlasti (u koja pripada i Ministarstvo)."]
[2224,"IVAN BULJAN","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","zakonski nema potrebe za ovim dnevnikom jer sve podatke već ima Sud. predlažem brisanje članka i zbog nmepotrebnog birokratiziranja posla"]
[2225,"KRISTINA KRPINA","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","predlaže se brisanje članka 25 (svim podatcima koji su navedeni u Dnevniku vještačenja raspolazu pravosudna tijela)"]
[2226,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisati članak jer se nepotrebno prikupljaju isti podatci od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i Ministarstvu i vještacima. Osim toga, traženi podaci predstavljaju kršenje odredbi o privatnosti (kako naručitelja, tako i vještaka)"]
[2227,"KSENIJA ŠPOLJARIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisanje članka 25. u cijelosti"]
[2228,"ANTE SMODLAKA","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Odredba o obveznoj predaji elektroničkog dnevnika Ministarstvu predstavlja zadiranje u autonomiju sudbene vlasti i povredu tajnosti kaznenih i parničnih postupaka.\nDnevnik može sadržavati osjetljive podatke iz predmeta, koji su nerijetko označeni tajnima, pa njihovo dostavljanje izvršnoj vlasti (Ministarstvu) može biti i kazneno djelo odavanja službene tajne.\nPredlaže se da nadzor nad dnevnicima vodi nadležni sud, a ne Ministarstvo, te da se elektronički zapisi čuvaju lokalno, uz obvezno arhiviranje po završetku kalendarske godine."]
[2229,"JASMINA FUKS","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno.\n- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke.\n- Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela\n- Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima.\n- Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli).\n- Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama\n- U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika."]
[2230,"JASMINA FUKS","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno."]
[2231,"DRAGAN BRTAN","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Vođenje Dnevnika vještačenja je suvišno administriranje i bespotrebno. Objedinjavanjem podataka kroz e-komunikacije mogu se dobiti sve informacije o odrađenim vještačenjeima, pojedinačno po svakom vještaku"]
[2232,"RANKO GAVRILOVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima.\n- Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli).\n- Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama\n- U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika.\nDodatno navedenome, sudski vještaci ne rade poslove vještačenja isključivo po zahtjevu pravosudnih tijela, nego i po zahtjevu drugih čimbenika (odvjetnici, stranke). Nije jasno koje zaključke Ministarstvo može dobiti na osnovu ovakvih dnevnika."]
[2233,"MARINO SORIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Vođenje dnevnika vještačenja ??!! ... još i mogu prihvatiti da se spustim u srednju školu kad smo imali dnevnik prakse,ali da isti treba predati ministarstvu ..... da li je onaj koji je          to sastavljao razmišljao o riječi GDPR ?"]
[2234,"MAIDA MUSTAĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Ovaj članak podrazumijeva da je vještačenje jedan dugotrajan i studiozan posao i da za isti treba voditi Dnevnik.\nAko se radi o poslu za koje je potrebno voditi Dnevnik tada je nejasno zašto se vještačenje ograničava na jednu osobu, a ne na trgovačka društva koja se bave isključivo vještačenjem.\nNejasno je da li u Ministarstvu pravosuđa su zaposleni djelatnici koji imaju stručna znanja iz raznih struka koja  mogu ocijeniti da li realni podaci iz Dnevnika  (npr. liječnici specijalizirani za pojedina područja medicine i sl.) \nDakle, podatke iz Dnevnika valjano mogu ocijeniti vještaci iste struke, a ne pravosudno tijelo pa se radi o jednom nepotrebnom administriranju, suprotno GDPR, i ne mogu se podaci iz sudbene vlasti prosljeđivati izvršnoj vlasti:\n-vještaci u svom radu sve što saznaju, vide i dr. moraju čuvati kao poslovnu tajnu, što se odnosi i na sadržaj spisa, dokumentacije, financijske i druge činjenice i (pogotovo) sadržaj naloga za vještačenje, dakle to se ne smije nikome odavati, \n-postoje sudski postupci koji se vode s isključenjem javnosti, pa sve što se na tim postupcima sazna, vidi, čuje i dr. je tajno i iznošenje bilo kakvog podatka je kazneno djelo, \n-osim toga, sva postupanja u istražnim postupcima, kao i u nekim kaznenim postupcima su tajna, i odavanje bilo kakve informacije o bilo čemu povezanim s takvim postupcima za sobom povlači kazneni progon onoga koji informacije otkriva.\n\nSudovi trebaju voditi urednu statistiku o obavljenim vještačenjima unutar svakog sudskog spora i o broju angažiranih vještaka i načinu odabira (algoritam ?). Takva statistika se treba objavljivati sa Izvješćima Vrhovnog suda o radu sudova i sudaca za svaku godinu koja se upućuju na Sabor RH."]
[2235,"DRAŽEN DUVNJAK","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Dnevnik vještačenja\nČlanak 25.\nOvaj članak podrazumijeva da je vještačenje jedan dugotrajan i studiozan posao i da za isti treba voditi Dnevnik.\nAko se radi o poslu za koje je potrebno voditi Dnevnik tada je nejasno zašto se vještačenje ograničava na jednu osobu, a ne na trgovačka društva koja se bave isključivo vještačenjem.\nNejasno je da li u Ministarstvu pravosuđa su zaposleni djelatnici koji imaju stručna znanja iz raznih struka koja  mogu ocijeniti da li realni podaci iz Dnevnika  (npr. liječnici specijalizirani za pojedina područja medicine i sl.) \nDakle, podatke iz Dnevnika valjano mogu ocijeniti vještaci iste struke, a ne pravosudno tijelo pa se radi o jednom nepotrebnom administriranju, suprotno GDPR, i ne mogu se podaci iz sudbene vlasti prosljeđivati izvršnoj vlasti:\n-vještaci u svom radu sve što saznaju, vide i dr. moraju čuvati kao poslovnu tajnu, što se odnosi i na sadržaj spisa, dokumentacije, financijske i druge činjenice i (pogotovo) sadržaj naloga za vještačenje, dakle to se ne smije nikome odavati, \n-postoje sudski postupci koji se vode s isključenjem javnosti, pa sve što se na tim postupcima sazna, vidi, čuje i dr. je tajno i iznošenje bilo kakvog podatka je kazneno djelo, \n-osim toga, sva postupanja u istražnim postupcima, kao i u nekim kaznenim postupcima su tajna, i odavanje bilo kakve informacije o bilo čemu povezanim s takvim postupcima za sobom povlači kazneni progon onoga koji informacije otkriva.\n\nSudovi trebaju voditi urednu statistiku o obavljenim vještačenjima unutar svakog sudskog spora i o broju angažiranih vještaka i načinu odabira (algoritam ?). Takva statistika se treba objavljivati sa Izvješćima Vrhovnog suda o radu sudova i sudaca za svaku godinu koja se upućuju na Sabor RH."]
[2236,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Pošto je vođenje dnevnika vještačenja rad vještaka navedeni rad se treba pravilno vrednovati. Znači da vođenje dnevnika pripada u nagradu gdje treba vođenje dnevnika rada adekvatno bodovati i promatrati kao dodatna usluga koju vještak obavlja"]
[2237,"JASENKA BUBIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Čl.25.\nPredlaže se brisati jer tražene podatke Ministarstvo na efikasniji način i s manje administriranja može pribaviti (i već ima raspoloživo) od strane pravosudnih tijela."]
[2238,"ANTONIJA EREIZ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisanje ove odredbe, budući da Ministarstvo tražene podatke može efikasnije i s manje administrativnog opterećenja pribaviti izravno od pravosudnih tijela, a takvi podaci su već dostupni."]
[2239,"LUCIJA IVANČIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisanje čl. 25. u cijelosti\nVođenje Dnevnika vještačenja stvara nepotreban administrativni teret za vještake, duplicira podatke koje već posjeduju pravosudna tijela, te nije osiguran sustav elektroničke pohrane ni zaštite podataka (GDPR). Navođenje imena stranaka može narušiti tajnost postupka, a članak otvara prostor za miješanje izvršne vlasti u rad sudske vlasti. Zbog ovih razloga predlaže se brisanje članka 25. u cijelosti.\""]
[2240,"LUCIJA IVANČIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Vođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez naknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika. Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja kao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti jednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo a s obzirom da Ministarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[2241,"GORANKA MAJIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Vođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez naknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika.  Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja kao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti jednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo a s obzirom da Ministarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[2242,"DANICA SMOJVER","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Vođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez naknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika)"]
[2243,"DANICA SMOJVER","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela"]
[2244,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Člankom 30. je predviđeno da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci dostavljaju iste podatke, stoga je ovaj dio nepotreban."]
[2245,"MIRJANA KOS","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","duplira se prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se gubi nepotrebno, dragocjeno vrijeme na dodatno evidentiranje. A vrijeme je novac!!!"]
[2246,"MIRJANA KOS","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- brisati u cijelosti zbog nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika"]
[2247,"ANTE MRČELA","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno.\n- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke.\n- Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela.\n- Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima.\n- Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli).\n- Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise\nkao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama.\n- U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl. 24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika.\n\nPredlaže se brisati članak.\nOvo je samo dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove vještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela pribaviti iste podatke."]
[2248,"TATJANA DESNICA","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisati jer tražene podatke Ministarstvo na efikasniji način i s manje administriranja može pribaviti (i već ima raspoloživo) od strane pravosudnih tijela"]
[2249,"SENKA ĐINĐIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Vođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez naknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika.  Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja kao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti jednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo a s obzirom da Ministarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[2250,"SENKA ĐINĐIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno.\n- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke.\n- Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela\n- Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima.\n- Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli).\n- Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama\n- U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika.\n\nPredlaže se brisati članak \nOvo je samo dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove vještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela pribaviti iste podatke"]
[2251,"SARA CURRI","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisanje jer Ministarstvo može tražene podatke pribaviti na učinkovitiji način, uz manje administrativnog opterećenja, s obzirom na to da ih pravosudna tijela već posjeduju i mogu staviti na raspolaganje."]
[2252,"JASMINKA PJEVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama"]
[2253,"JASMINKA PJEVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisanje čl. 25. u cijelosti\nVođenje Dnevnika vještačenja stvara nepotreban administrativni teret za vještake, duplicira podatke koje već posjeduju pravosudna tijela, te nije osiguran sustav elektroničke pohrane ni zaštite podataka (GDPR). Navođenje imena stranaka može narušiti tajnost postupka, a članak otvara prostor za miješanje izvršne vlasti u rad sudske vlasti. Zbog ovih razloga predlaže se brisanje članka 25. u cijelosti.\""]
[2254,"LEDA RUČEVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama. U Prilogu 1. se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika."]
[2255,"ZRINKO RUČEVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","\"Predlaže se brisanje čl. 25. u cijelosti\nVođenje Dnevnika vještačenja stvara nepotreban administrativni teret za vještake, duplicira podatke koje već posjeduju pravosudna tijela, te nije osiguran sustav elektroničke pohrane ni zaštite podataka (GDPR). Navođenje imena stranaka može narušiti tajnost postupka, a članak otvara prostor za miješanje izvršne vlasti u rad sudske vlasti. Zbog ovih razloga predlaže se brisanje članka 25. u cijelosti.\""]
[2256,"ZRINKO RUČEVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Mnoga vještačenja obavljaju se po nalogu stranaka ili prema sklopljenim ugovoirima, pri čemu se često radi o osjetljivim postupcima i podacima (vještaci potpisuju ugovore o povjerljivosti i sl.), u kojem smislu bi upisivanje takvih vještačenja u predloženi Dnevnik vještačenja bilo direktno kršenje ugovornih odredbi i (osnovana) mogućnost penalizacije vještaka kroz naknadu štete koju bi stranka mogla pokrenuti protiv vještaka. U takvim bi situacijama jedini izlaz vještaka bio regresno se naplatiti od države koja je propisala vođenje Dnevnika vještačenja."]
[2257,"ZRINKO RUČEVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Članak 25. predlaže se brisati jer je suprotan GDPR-u, a Ministarstvo putek sustava e-spisa i e-komunikacije ima sve željene podatke na raspolaganju. Ako bi kojim slučajem predlagatelj ipak odlučio ostaviti predmetni članak, predlaže se propisati satnicu koju vještak ima pravo obračunati za poslove vođenja Dnevnika vještačenja."]
[2258,"ZRINKO RUČEVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela (čl. 30. Pravilnika) i od vještaka čime se nepotrebno administrira, te zadaje dodatan nepotrebni posao vještacima i ministarstvu."]
[2259,"LEDA RUČEVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Vođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez naknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika.  Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja kao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti jednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo a s obzirom da Ministarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[2260,"MARTA AČKAR","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisati, jer tražene podatke Ministarstvo na efikasniji način i s manje    administriranja može pribaviti (i već ima raspoloživo) od strane pravosudnih tijela."]
[2261,"JENI KRSTIČEVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Ukoliko je potrebno voditi dnevnik rada, budući da iz sudskih vještačenja taj trošak nije moguće pokriti predlažemo fiksnu naknadu za vođenje dnevnika rada i cijenu rada od barem 30 eur što je ujedno i cijena rada asistenta. Ukoliko sudski vještaci već prijavljuju sate rada, zar ne može Ministarstvo u okviru svojih ovlasti osigurati automatske podatke o broju radnih sati ukoliko je takva evidencija potrebna. Sve ostalo je potpuno nepotrebno administriranje."]
[2262,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Ministarstvo navodi kako bi, radi boljeg uvida u opseg i dinamiku rada stalnih sudskih vještaka, trebalo ispunjavati dnevnike rada. Treba reći da je u dva savjetovanja i to 2022. godine upućeno 865 primjedbi dok je sada 2025. godine već preko 1300 primjedbi. A do kraja eSavjetovanja se može očekivati i preko 2.000 primjedbi. Može se smatrati da je to rekord jer niti na jedan Pravilnik do sada nije upućen toliki broj primjedbi i to vještaka-stručnjaka raznih stručnih profila direktno iz prakse. Ministarstvo navodi kako bi, radi boljeg uvida u opseg i dinamiku rada stalnih sudskih vještaka, trebalo ispunjavati dnevnike rada. Ako se uzme ovoliki broj primjedbi i ako se iste pažljivo isčitaju i prouče Ministarstvo će iz njih moći isčitati ukupni opseg i uvid u stvarnu dinamiku rada što je važnije od ispunjavanja bilo kojeg oblika dnevnika vještačkog rada."]
[2263,"SNJEŽANA HOPP","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Čl. 25. predlažem brisati jer dnevnik vještačenja sadrži podatke kojima Ministarstvo već raspolaže i samo je dodatna obveza za vještaka potpuno birokratskog tipa."]
[2264,"VATROSLAV ZOVKO","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Podatke o vještačenjima imaju sudovi stoga se postavlja pitanje svrhovitosti ovog članka i dodatnog opterećivanja vještaka administracijom."]
[2265,"DIANA LOBOREC","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Nepotrebna administracija koja opterećuje vještaka a ministarstvu neće davati kvalitetne informacije. Nadalje, sve što ministarstvu treba nalazi se kao podloga računu vještaka."]
[2266,"ANA DŽAPO","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela (čl. 30. Pravilnika) i od vještaka čime se nepotrebno administrira, te zadaje dodatan nepotrebni posao vještacima i ministarstvu."]
[2267,"SILVIJA HITI","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisati članak. Ovo je samo dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove vještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela pribaviti iste podatke."]
[2268,"KRISTIJAN TOLE","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Članak 25. brisati. Zakon o radu propisuje radne evidencije."]
[2269,"KATIJA MARČE","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno.\n- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke.\n- Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela\n- Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima.\n- Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli).\n- Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama\n- U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika.\n\nPredlaže se brisati članak \nOvo je samo dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove vještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela pribaviti iste podatke\n\nVođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez naknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika.  Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja kao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti jednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo a s obzirom da Ministarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[2270,"KRISTINA KONTREC","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisanje članka 25. u cijelosti. Naime, vođenje Dnevnika vještačenja stvara nepotreban administrativni teret za vještake, duplicira podatke koje već posjeduju pravosudna tijela, te nije osiguran sustav elektroničke pohrane ni zaštite podataka (GDPR). Navođenje imena stranaka može narušiti tajnost postupka, a članak otvara prostor za miješanje izvršne vlasti u rad sudske vlasti."]
[2271,"PETAR ERAKOVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Vođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez naknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika.  Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja kao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti jednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo a s obzirom da Ministarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[2272,"PETAR ERAKOVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama"]
[2273,"PETAR ERAKOVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli)."]
[2274,"LJUBICA MILOŠ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Vođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez naknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika.  Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja kao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti jednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo a s obzirom da Ministarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[2275,"LJUBICA MILOŠ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisati članak \nOvo je samo dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove vještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela pribaviti iste podatke"]
[2276,"LJUBICA MILOŠ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika."]
[2277,"LJUBICA MILOŠ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama"]
[2278,"LJUBICA MILOŠ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli)."]
[2279,"LJUBICA MILOŠ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima"]
[2280,"LJUBICA MILOŠ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela"]
[2281,"LJUBICA MILOŠ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno.\n- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke."]
[2282,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Vođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez naknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika.  Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja kao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti jednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo a s obzirom da Ministarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[2283,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika."]
[2284,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama"]
[2285,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli)."]
[2286,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima."]
[2287,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela"]
[2288,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno.\nČl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke."]
[2289,"JURICA DOBRINIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Brisati članak u cijelosti. Birokratiziranje i nepotreban posao kako za vještake tako i za ministarstvo."]
[2290,"SNJEŽANA HOPP","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisanje čl. 25. u cijelosti.\nVođenje Dnevnika vještačenja stvara nepotreban administrativni teret za vještake, zadire u tajnost podataka, duplicira podatke koje već posjeduju pravosudna tijela, a nije ni osiguran sustav elektroničke pohrane niti zaštite podataka. Navođenje imena stranaka može narušiti tajnost postupka, a otvara se prostor za miješanje izvršne vlasti u rad sudske vlasti. Zbog ovih razloga predlaže se brisanje članka 25. u cijelosti."]
[2291,"ALEKSANDER VRANKO","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Čl.25. u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenjka nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutno protuzakonito i protuustavno."]
[2292,"INOSLAV NIKOLIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno.\n- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke."]
[2293,"MARIO TKALEC","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Podaci o vještačenjima dostupni su preko baze podataka u e-Komunikaciji, te je informatički moguće za svakog vještaka utvrditi preuzete spise i rokove u kojem je nalaz izrađen, te smatram da je nepotrebno dva puta voditi evidenciju."]
[2294,"DANICA SMOJVER","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisati čl. 25. jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima."]
[2295,"IRENA ŽUNTAR","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno.\n- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke.\n- Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela\n- Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima.\n- Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli).\n- Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama\n- U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika.\n\nPredlaže se brisati članak \nOvo je samo dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove vještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela pribaviti iste podatke\n\nVođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez naknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika.  Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja kao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti jednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo a s obzirom da Ministarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[2296,"VLADIMIR NJEGOVAN","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Vođenje dnevnika  treba izbaciti iz pravilnika. Nakon isteka mandata  za produljenje licence stoji obveza  dostave popisa vještačenja u proteklom periodu ( 4 godine)."]
[2297,"MARKO DVORSKI","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisati članak jer se nepotrebno prikupljaju isti podatci od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i Ministarstvu i vještacima."]
[2298,"MARKO DVORSKI","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisati članak jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela."]
[2299,"VIŠNJA PERAJICA","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Vođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake i povećava administrativni teret.\n\n Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika.\n\n Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja kao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti jednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo."]
[2300,"IVAN VUČEMIL","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","U čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke, te je ovaj članak nepotreban. Također isti nije niti preciziran jer nije navedeno da li se to odnosi na vještačenja u sudskim ili i svim vještaćenjima što uključeje i vansudska. Ako se to odnosi i na vansudska vještačenja, potrebno je bristati ime i prezime stranaka zbog zaštite osobnih podataka, kao i iznose naknade."]
[2301,"VJEKO DIZDAR","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno.\n- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke.\n- Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela\n- Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima.\n- Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli).\n- Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama\n- U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika."]
[2302,"DUŠKA TARBUK","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisanje čl. 25. u cijelosti\nVođenje Dnevnika vještačenja stvara nepotreban administrativni teret za vještake, duplicira podatke koje već posjeduju pravosudna tijela, te nije osiguran sustav elektroničke pohrane ni zaštite podataka (GDPR). Navođenje imena stranaka može narušiti tajnost postupka, a članak otvara prostor za miješanje izvršne vlasti u rad sudske vlasti. Zbog ovih razloga predlaže se brisanje članka 25. u cijelosti."]
[2303,"DANIJELA DIDIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno.\n- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke.\n- Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela\n- Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima.\n- Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli).\n- Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama\n- U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika.\n\nPredlaže se brisati članak \nOvo je samo dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove vještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela pribaviti iste podatke\n\nVođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez naknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika.  Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja kao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti jednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo a s obzirom da Ministarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[2304,"PETRA BLAŠKOVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisanje čl. 25. u cijelosti\nVođenje Dnevnika vještačenja stvara nepotreban administrativni teret za vještake, duplicira podatke koje već posjeduju pravosudna tijela, te nije osiguran sustav elektroničke pohrane ni zaštite podataka (GDPR). Navođenje imena stranaka može narušiti tajnost postupka, a članak otvara prostor za miješanje izvršne vlasti u rad sudske vlasti. Zbog ovih razloga predlaže se brisanje članka 25. u cijelosti."]
[2305,"JOZO ŠITUM","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno.\n- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke.\n- Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela\n- Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima.\n- Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli).\n- Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama\n- U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika.\n\nPredlaže se brisati članak \nOvo je samo dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove vještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela pribaviti iste podatke\n\nVođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez naknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika.  Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja kao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti jednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo a s obzirom da Ministarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[2306,"INES LOZIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisati članak jer se nepotrebno prikupljaju isti podatci od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i Ministarstvu i vještacima."]
[2307,"KSENIJA TOMAŠ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno.\n- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke.\n- Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela\n- Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima.\n- Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli).\n- Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama\n- U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika.\n\nPredlaže se brisati članak \nOvo je samo dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove vještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela pribaviti iste podatke\n\nVođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez naknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika.  Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja kao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti jednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo a s obzirom da Ministarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[2308,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno.\n- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke.\n- Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela\n- Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima.\n- Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli).\n- Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama\n- U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika.\n\nPredlaže se brisati članak\nOvo je samo dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove vještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela pribaviti iste podatke\n\nVođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez naknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika. Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja kao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti jednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo a s obzirom da Ministarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[2309,"ANISIJA BEŠLIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno.\n- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke.\n- Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela\n- Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima.\n- Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli).\n- Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama\n- U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika.\n\nPredlaže se brisati članak \nOvo je samo dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove vještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela pribaviti iste podatke\n\nVođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez naknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika.  Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja kao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti jednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo a s obzirom da Ministarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[2310,"VLATKA BRATIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz slijedećih razloga \n- nepotreban dodatni birokratski pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno.\n- već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke, pa se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka, a brisanjem članka izbjegava se nepotrebno administriranje i dodatan posao i ministarstvu i vještacima\n- za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama\nNaime, u ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika."]
[2311,"DARKA CECIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisati ovaj članak.\nOvo je samo dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove vještačenja ili je intencija da za taj rad vještak neće imati naknadu? \nMinistarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela informatičkom obradom podataka iz e-Komunikacije pribaviti iste podatke pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika."]
[2312,"RODOLJUB PRPIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","propisujete obvezu  vještaku da vodi dnevnik vještačenja  bez obrazloženja zašto se to predlaže, vještak je dužan specificirati uz zahtjev za isplatu broj sati koje je utrošio za vještačenje navodeći o kojim se aktivnostima radi i broj sati a nastavno i druge troškove, a sad dnevnik vještačenja bez obrazloženja koja je svrha i tko će to kontrolirati i skazivati stvarno nepotrebno očito još jedan razlog da se vještaci odbiju od vještačenja."]
[2313,"INGRID SAVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati iz razloga nepotrebnog dodatnog birokratskog pritiska na vještaka oko vođenja nepotrebnog dnevnika koji zadire u tajnost postupka i miješanje izvršne vlasti u sudsku vlast koju najvjerojatnije želi preko vještaka kontrolirati što je apsolutnom protuzakonito i protuustavno.\n- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke.\n- Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela\n- Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima.\n- Brisati članak. Za pojedinačne vještake to znači značajan birokratski teret, a sustav e-komunikacije s Ministarstvom nije definiran (ne postoji propisana ni platforma ni sigurnosni protokoli).\n- Za Dnevnik vještačenja ne postoje sigurnosni standardi za elektroničke zapise kao ni način pohrane i zaštite od neovlaštenog pristupa. To je sporno i s aspekta GDPR-a i Zakona o zaštiti osobnih podataka, s obzirom da se radi o osjetljivim sudskim informacijama\n- U ovom članku propisuje se vođenje Dnevnika vještačenja i obrazac koji su vještaci dužni voditi. U obrascu se u koloni 2. navodi „ Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke „.Imena stranaka su zaštićena Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) pa se bez dozvole stranke to ne bi smjelo navoditi. Smatram da je navođenje imena stranaka, posebno ako bi se radilo o tzv. privatnom vještačenju (vještačenje na zahtjev stranke), suprotno i čl.24. Čuvanje tajne iz nacrta ovog Pravilnika.\n\nPredlaže se brisati članak \nOvo je samo dodatno administrativno opterećenje vještaka koje će poskupiti troškove vještačenja, ili za taj rad vještak neće imati naknadu, a ministarstvo ima mogućnost od pravosudnih tijela pribaviti iste podatke\n\nVođenje Dnevnika vještačenja dodatno opterećuje stalne sudske vještake, bez naknade, i povećava se administrativni teret i vještaka i Ministarstva. Ministarstvo već posjeduje podatke putem e-spisa (informacije o vještaku, broju predmeta, nadležnom sudu), pa može jednostavno pratiti i analizirati rad vještaka u protekloj godini bez potrebe za vođenjem posebnog dnevnika.  Stoga je vođenje Dnevnika vještačenja kao zasebne evidencije nepotrebno i trebalo bi ga ukinuti ili zamijeniti jednostavnijom, centraliziranom evidencijom koju vodi Ministarstvo a s obzirom da Ministarstvo prikuplja podatke od pravosudnih tijela."]
[2314,"RANKO GAVRILOVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Ukoliko predlagač inzistira na vođenju dnevnika vještačenja, što smatram potpuno bespotrebnim administriranjem, tim više što se, prema postojećim propisima vještaci imenuju bez ograničenja mandata, takav dnevnik bi se trebao voditi samo za ona vještačenja koja se obavljaju po nalogu suda. Naime, vještake angažiraju i zainteresirane stranke i u tom smislu predloženi tekst Dnevnika nije odgovarajući. S druge strane, dnevnik vještačenja koje nije naložio sud, za državne potrebe je potpuno irelevantan."]
[2315,"NATALIJA JAMBREČIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","- Čl.25. predlaže se u cijelosti brisati jer je već u čl. 30. propisano da pravosudna tijela svakih 6 mjeseci ministarstvu dostavlja iste podatke.\n- Čl. 25. predlaže se brisati jer sve zatražene podatke posjeduju pravosudna tijela, kojih je značajno manje od broja vještaka, te je brže i efikasnije pribaviti sve traženo od pravosudnih tijela\n- Čl. 25. Predlaže se brisati jer se duplira prikupljanje istih podataka od pravosudnih tijela i od vještaka čime se nepotrebno administrira te zadaje dodatan nepotrebni posao i ministarstvu i vještacima."]
[2316,"BORIS BELUNJAK","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Dnevnik vještačenja je dodatno administriranje u kojem se traže podatci koje ministarstvo može dobiti iz e-komunikacije iz tamo postojećih podatka (ili iz neznatnih dorada podataka i informacija), u kojoj je vidljivo kada je vještak primio  pismena,  predao nalaze vještačenja, podneske, dopise, bio na raspravama, odnosno većina podataka koja se traži u dnevniku rada. Dodatnom informatičkom obradom iz sada postojećih podatka u e-komunikaciji iz e-predmeta može se informatički složiti dnevnik rada vještaka. \n\nNeki traženi podatci u dnevniku rada mogu dovesti do krivih zaključaka, kao npr. veza između datuma preuzimanja naloga/rješenja o imenovanju vještaka i datum predaje nalaza vještačenja, može dovesti do krivih zaključaka u rokovima izrade nalaza vještačenja od vještaka na koje vještak često  ne može utjecati i jednostavno završiti nalaze vještačenja, jer pretpostavka izrade nalaza vještačenja je  kompletiranje dokumentacije potrebne za izradu nalaza vještačenja, naknadno prikupljanje dokumentacije potrebne za izradu nalaza vještačenja na što vještak ne može utjecati, a  nakon preuzimanja naloga (a često jedna od stranaka u sudskim postupcima ne želi dati dokumentaciju vještaku tijekom izrade nalaza vještačenja ili u sudski spis na e-predmet),  plaćanje predujma za izradu nalaza vještačenja na novčani račun suda kao osiguranje naplate vještaku može biti dugotrajnije, stavljanje u mirovanje predmeta, itd. \n\nNadalje, neki  podatci u dnevniku vještačenja mogu biti u suprotnosti s zaštitom podataka/GDPR koji bi bili navedeni u dnevniku rada."]
[2317,"LJUBOMIR JELIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Vođenje elektroničkog dnevnika vještačenja i dostava Minstarstvu do 31.siječnja. Molimo da se kroz e-komunikacije jasno definira platforma i sigurnosni protokoli."]
[2318,"TOMISLAV CRNIČKI","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Predlaže se brisanje obveze vođenja dnevnika rada vještaka, budući da takva evidencija ne doprinosi učinkovitosti ni kvaliteti rada, već predstavlja isključivo administrativno opterećenje."]
[2319,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","U dnevniku se koriste, između ostalih, dvije kategorije: \n-Datum preuzimanja naloga\n-Datum predaje nalaza i mišljenja\nZa izradu nalaza i mišljenja sudovi obično daju 30 do 60 dana za izradu nalaza. To znači da je taj rok sud odredio vještaku. Međutim ima puno slučajeva da datum predaje nalaza ovisi o drugim sudionicima koji ne žele dati dodatnu dokumentaciju ili istu nemaju i sl. To znači da datum predaje nalaza ne ovisi o vještaku nego o kvaliteti dobivene dokumentacije za vještačenje. Ako je rok veći od 60 dana to ne znači da vještak ne obavlja svoju dužnost nego su drugi objektivni faktori. To znači da dnevnik rada neće imati svoju svrhu. Ako se isti već uvodi onda treba uvesti rubriku obrazloženje u kojem će vještak iznjeti svoje mišljenje što se sve događalo u tom spisu, a utiče na rok i na sudski spor u cjelini."]
[2320,"JELENA DELIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Članku 25. treba dodati i stavak 4. kojim će se isti podaci javno objavljivati, broj spisa barem po vještaku, ime suca, vrijeme izrade (u prosjeku)  pa da se konačno utvrdi tko je \nkome favorit pri pojedinim sudovima, a tko možebitno i više iskusan i specijaliziran za određenu djelatnost nema posla. Jer, algoritamski slučajni odabir vještaka, sustavno \norganiziran ne postoji. Netko radi na jednom predmetu godinu dana a netko skuplja 3-dnevne predmete i više zarađuje, s manje napora, tipa obračunava kamatice, a sad bi \ntrebalo ispasti i da je cjelini kompetentniji za posao. Prestrašno. Ukoliko ova odredba sa Dnevnikom opstane, rok izveštavanja treba biti jednom u 4 godine, a ne jednom \ngodišnje. Jer, naprijed navedeno je realnost u hrvatskom pravosuđu."]
[2321,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Protekle dvije godine Ministarstvo je intenzivno radilo na izdavanju novih licenci za vještake (starim vještacima). Taj rad je rezultirao velikom količinom stresa i nervoze za vještake jer se do zadnjeg dana nije znalo dali će licenca biti izdana ili neće. To ukazuje na veliku opterećenost djelatnika Ministarstva koji su u kratkom vremenu morali obraditi veliku količinu podataka. Kada je taj problem uočen i akceptirana, kako sa strane Društva vještaka tako i sa strane Ministarstva, sada se uvodi administrativna obrada dnevnika. To znači da, kraj poslova na izdavanju licenci, još dodatni poslovi i dodatna opterećenja za djelatnike Minstarstva. To opterećenje poslom će se onda dodatno \"preliti\" na vještake. Dnevnik rada je zamišljen u idealnoj varijanti kakva u praksi ne postoji. Rad na vještačkim poslovima jer prožet mnogim čekanjima i naknadnim dobivanjima i ishođenjima (od strane vještaka) razne dokumentacije potrebne za vještačenje. Na navedeno vještak ne može utjecati što onda ispunjavanje dnevnika rada čini nemogućim."]
[2322,"JELENA ĆURLICA","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Članak 25 treba izbaciti.\n\nNe razumijem zašto je Ministarstvu bitno koliko se naplatilo vještvo i kad se isto preuzelo i kad se opet nalaz predao - a što ako nema potrebne dokumentacije ... trenutno čekam 1 godinu na dokumentaciju"]
[2323,"VELIMIR KRAMARIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Članak 25 treba potpuno izbaciti, jer je nepotreban i ničemu ne služi već samo daje prostora za razne manipulacije, to je naprosto gubljenje vremena za vještake."]
[2324,"MAJA PETROVIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","U opisu savjetovanja navodite kako se dnevnik vještačenja uvodi radi boljeg uvida u opseg i dinamiku rada stalnih sudskih vještaka.\nUvidom u dnevnik vidljivo je postojanje stupaca:\n2. Naziv pravosudnog tijela odnosno stranke\n3. Datum preuzimanja naloga\n4. i 5. Troškovi izrade nalaza – NAKNADA, a ne nagrada\n6. Datum predaje nalaza i mišljenja\n7. Napomene \nU parničnim predmetima potpuno je uobičajeno da spisu ne prileži nikakva tehnička dokumentacija nužna za izradu nalaza već istu prikuplja vještak tek nakon preuzimanja nalaza i nije u mogućnosti započeti izradu nalaza do dostavu dokumentacije na koje rokove ne utiče. \n\nMolim cijenjeni naslov da objasni temeljem kojih parametara navedenih u dnevniku vještačenja se ocjenjuje opseg vještačenja? Iz broja spisa? \nNa koji način iz navedenih parametara će cijenjeni naslov ocjenjivati dinamiku rada vještaka bez uvida u konkretni predmet? Temeljem dana preuzimanja i dana predaje? Bez uvida u konkretne činjenice? \nDnevnik vještačenja potpuno je beskoristan, ne služi namijenjenoj svrsi i stvara nepotrebna opterećenja kako vještacima tako i djelatnicima koji bi taj dnevnik trebali zaprimati. Svakako bi bilo bolje da ministarstvo poradi na ubrzanju rješavanja zahtjeva vještaka prilikom ponovnih imenovanja i evidentnih kašnjenja čime se vještacima onemogućuje rad, a ne da se izmišljaju nepotrebni postupci."]
[2325,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Dnevnik vođenja vještačenja je dodatno opterećenje za djelatnike. nema posebnu svrhu a samo opterećuje i onako podcijenjen sat vještaka"]
[2326,"MLADEN OŽIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Izbacuje se odredba o vođenju Dnevnika vještačenja."]
[2327,"MLADEN OŽIĆ","Dnevnik vještačenja,\nČlanak 25.","Vođenje Dnevnika vještačenja nema stvarnu svrhu i predstavlja dodatni trošak i gubitak vremena za vještaka a djelatnike Ministarstva dodatno opterećuje te vjerojatno dovodi do porasta zapošljavanja u državnoj službi."]
[2328,"PETAR ŠKAVIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Navedeni članak brisati, vještaci svake grane vještačenja imaju svoje obveze prema strukovnim udruženjima u kojima je obveza stalnog stručnog usavršavanja, primjerice liječnici da bi bili vještaci moraju imati valjanu liječeničku licencu, a da bi imali istu moraju se trajno usavršavati (skupljati bodove tijekom perioda valjanosti licence) stoga je ova odredba u pravilniku o vještacima potpuno nepotrebna i samo dodatno administrativno opterećenje za vještake (prijavljivanje Ministarstvu, uz komori edukacija koje su proveli)."]
[2329,"LADO PLETIKOSIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Komentar na stavak (2): Gdje su dostupne i po kojoj cijeni paušalno navedene stručne i edukacijske radionice i skupovi koji će se održavati uživo, a gdje su dostupne i po kojoj cijeni navedena e-učenja, e-moduli, e-platforme, e-knjižnice (i što uopće jesu navedeni e-moduli, e-platforme i e-knjižnice?\n\nNisam našao definiciju ovih termina ni u Zakonu o sudovima ni u Pravilniku. Smatram da bi ih bilo nužno dodati."]
[2330,"LADO PLETIKOSIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Komentar na stavak (1): Ovlašteni inženjeri građevinarstva su se dužni stalno stručno usavršavati da bi zadržali status ovlaštenog inženjera građevinarstva, odnosno ostali članovi Hrvatske komore inženjera građevinarstva. Zamolio bih potvrdu da se to broji kao ispunjenje obveze iz ovog članka?\n\nUkoliko se to iz nekog razloga ipak ne broji (molim obrazloženje razloga?), zamolio bih ministarstvo da ovim Pravilnikom propiše da oni koji provode stručno usavršavanje isto ne smiju naplatiti više od 35 bodova po satu, i da im sat ne smije koštati više od 0,40 eura, a da je vještak se dužan stručno usavršavati 1 sat godišnje, a sve kako trošak stručnog usavršavanje ne bi uvelike nadmašio (u pravilu s velikom odgodom) plaćene usluge vještačenja."]
[2331,"SNEŽANA SIKIRIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Da li je potrebno svake godine dostavljati dokaz o stručnom usavršavanju? Mišljenja sam da je to nepotrebno gomilanje administrativnog posla, ali ako da, u kojim rokovima se dostavlja izvješće?"]
[2332,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Način stručnog osposobljavanja potrebno je dodatno precizirati te definirati što Ministarstvo prihvaća kao dokaz o obavljenom stručnom usavršavanju."]
[2333,"DARKO SMODLAKA","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Brojni propisi obvezuju sudske vještake da ih moraju kontinuirano pratiti, kao i promjene brojnih informatičkih i tehnoloških dostignuća što sve utječe na znanje i stručnost vještaka.\nNije jasno koju vrstu dokaza vještaci trebaju dostavljati ministarstvu.\nNa osnovu kojih kriterija ministarstvo ocjenjuje da li su dokazi pravovaljani ili nisu."]
[2334,"FRANJO AMBROŠ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Stavak (2) dopuniti tekstom: . Dokaz stručnog usavršavanja su i objavljeni znanstveni i stručni radovi na navedenim skupovima."]
[2335,"SUAD KADRIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","U stavku 2. predlaže se brisati riječi \"te strukovne komore\"\nStavak 4. predlaže se brisati.\n\nObrazloženje:\n\nRad strukovnih Komora u prostornom uređenju i gradnji uređen je posebnim zakonima: Zakonom o komori arhitekata i komorama inženjera u graditeljstvu i prostornom uređenju („Narodne novine“, br. 78/15, 114/18 i 110/19) te Zakonom o poslovima i djelatnostima prostornoga uređenja i gradnje („Narodne novine“, br. 78/15, 118/18 i 110/19). \nSukladno njima, komore obavljaju čitav niz poslova državne uprave u u obliku javnih ovlasti, a upravni nadzor nad njihovim vršenjem u skladu sa Zakonom o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave („Narodne novine“, br. ) vrši Ministarstvo prostornog uređenja i gradnje.\nS tim u vezi, Hrvatska komora inženjera građevinarstva u skladu sa Zakonom o komori arhitekata i komorama inženjera u graditeljstvu i prostornom uređenju („Narodne novine“, br. 78/2015, 114/2018 i 110/2019) pored ostalih javnih ovlasti vodi Imenik ovlaštenih inženjera građevinarstva, Imenik inženjera gradilišta građevinske struke te Imenik voditelja radova građevinske struke. Osobe upisane u navedene imenike članovi su Komore i imaju pravo uporabe pečata ovlaštenog inženjera građevinarstva, inženjera gradilišta i voditelja radova kao i kartice sa potpisnim i identifikacijskim certifikatom. \nUpisom u Imenik ovlaštenih inženjera građevinarstva stječe se pravo obavljanja poslova projektiranja i/ili stručnog nadzora građenja.\nUpisom u Imenik inženjera gradilišta stječe se pravo obavljanja poslova vođenja građenja odnosno izvođenja građevinskih i drugih radova kojima se gradi nova građevina, rekonstruira, održava ili uklanja postojeća građevina.\nUpisom u Imenik voditelja radova stječe se pravo vođenja izvođenja građevinskih i drugih radova: pripremnih, zemljanih, konstruktorskih, instalaterskih i završnih te ugradnju građevnih proizvoda, opreme ili postrojenja.\n\nKomore, među kojima i HKIG, ne raspolažu podacima koji njihovi članovi obavljaju poslove stalnih sudskih vještaka niti ima bilo kakvog zakonskog uporišta da se ti podaci od članova Komore koji obavljaju poslove sudskih vještaka traže. \n\nHKIG smatra da je ovakvim načinom propisivanja poslova i djelokruga rada, odnosno nadležnosti strukovnih komora te poslova upravnog nadzora nad radom komora, prekršeno načelo  ustavnosti i zakonitosti iz članka 5. stavka 2. Ustava RH zbog prekoračenja ovlasti da se podzakonskim propisima uređuje rad, djelokrug rada komora i nadzor nad radom komora. \n\nZakono o sustavu državne uprave propisuje, da se javne ovlasti  mogu dodijeliti samo zakonom, što potvrđuje činjenica da je stručno usavršavanje za osobe koje obavljaju stručne poslove prostornog uređenja i gradnje propisano odredbom članka 23. stavak 1. podstavak 14. Zakona o komori arhitekata i komorama inženjera u prostornom uređenju i gradnji kao i člankom 58. Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje. \nPoslovi stručnog usavršavanja stručnih osoba u prostornom uređenju i gradnji detaljnije su razrađeni Pravilnikom o stručnom usavršavanju osoba koje obavljaju poslove prostornog uređenja i gradnje („Narodne novine“, br. 55/20) koji je na temelju izričitog ovlaštenja iz članka 58. stavak 4. Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje u granicama zakonom danih ovlasti donio ministar prostornog uređenja i gradnje.\nHKIG smatra da Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije ne može pravilnikom propisivati javne ovlasti komora niti pravilnikom može utvrđivati stvarnu nadležnost tih poslova kao što ne može pravilnikom ustanovljavati ni upravni nadzor nad provedbom javnih ovlasti, iz razloga što se pravilnikom tek detaljnije razrađuju pojedine odredbe zakona radi njihove primjene, a sve u skladu sa Zakonom o sustavu državne uprave. \nSlijedom toga, HKIG smatra da je suprotno načelu zakonitosti da se sustavna pitanja od važnosti za rad sudskih vještaka uređuju podzakonskim propisom, konkretnom pravilnikom, od strane tijela državne uprave koje prema Zakonu o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave u okviru svojih nadležnosti nema obavljanje poslova vezanih za rad strukovnih komora u području graditeljstva i prostornog uređenja, te navedeno predstavlja prekoračenje ovlasti."]
[2336,"SUAD KADRIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Brojni propisi koji postoje i izmjene istih obvezuju sudske vještake da ih moraju kontinuirano pratiti kao i promjene brojnih informatičkih i tehnoloških dostignuća što sve utječe na znanje i\nstručnost vještaka, pa se postavlja pitanje ocjene kvalitete stručnih edukacija i tko će ih i kako ocjenjivati."]
[2337,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Brojni propisi koji postoje i izmjene istih obvezuju sudske vještake da ih moraju kontinuirano pratiti kao i promjene brojnih informatičkih i tehnoloških dostignuća što sve utječe na znanje i\nstručnost vještaka, pa se postavlja pitanje ocjene kvalitete stručnih edukacija i tko će ih i kako ocjenjivati."]
[2338,"MELITA BESTVINA","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Brojni propisi koji postoje i izmjene istih obvezuju sudske vještake da ih moraju kontinuirano pratiti kao i promjene brojnih informatičkih i tehnoloških dostignuća što sve utječe na znanje i\nstručnost vještaka, pa se postavlja pitanje ocjene kvalitete stručnih edukacija i tko će ih i kako ocjenjivati."]
[2339,"VERA MALNAR","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Nije jasno koju vrstu dokaza bi vještaci trebali dostavljati ministarstvu i na osnovu kojih kriterija bi ministarstvo ocjenjivalo da li su dokazi relevantni ili nisu"]
[2340,"MAX-FIN D.O.O. ZA UNUTARNJU I VANJSKU TRGOVINU, KONZALTING, FINANCIJSKI INŽENJERING, TURIZAM I USLUGE","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Ovaj članak uopće nije razrađen kako treba. Primjera radi vještaci u području ekonomije moraju pročitati stotine stranica, ili tisuće, zbog stalnih promjena propisa, kako bi se to valoriziralo? Osim toga, nije jasno koju vrstu dokaza bi vještaci trebali dostavljati ministarstvu i na osnovu kojih kriterija bi ministarstvo ocjenjivalo da li su dokazi relevantni ili nisu"]
[2341,"DANIJELA HUBLIN","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Ovaj članak uopće nije razrađen kako treba. Primjera radi vještaci u području ekonomije moraju pročitati stotine stranica, ili tisuće, zbog stalnih promjena propisa, kako bi se to valoriziralo?"]
[2342,"DARKO PRPIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Način stručnog osposobljavanja potrebno je dodatno precizirati, kao i precizirati što Ministarstvo prihvaća kao dokaz o obavljenom stručnom usavršavanju."]
[2343,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","U stavku 2. predlaže se brisati riječi \"te strukovne komore\"\nStavak 4. predlaže se brisati.\n\nObrazloženje:\n\nRad strukovnih Komora u prostornom uređenju i gradnji uređen je posebnim zakonima: Zakonom o komori arhitekata i komorama inženjera u graditeljstvu i prostornom uređenju („Narodne novine“, br. 78/15, 114/18 i 110/19) te Zakonom o poslovima i djelatnostima prostornoga uređenja i gradnje („Narodne novine“, br. 78/15, 118/18 i 110/19). \nSukladno njima, komore obavljaju čitav niz poslova državne uprave u u obliku javnih ovlasti, a upravni nadzor nad njihovim vršenjem u skladu sa Zakonom o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave („Narodne novine“, br. ) vrši Ministarstvo prostornog uređenja i gradnje.\nS tim u vezi, Hrvatska komora inženjera građevinarstva u skladu sa Zakonom o komori arhitekata i komorama inženjera u graditeljstvu i prostornom uređenju („Narodne novine“, br. 78/2015, 114/2018 i 110/2019) pored ostalih javnih ovlasti vodi Imenik ovlaštenih inženjera građevinarstva, Imenik inženjera gradilišta građevinske struke te Imenik voditelja radova građevinske struke. Osobe upisane u navedene imenike članovi su Komore i imaju pravo uporabe pečata ovlaštenog inženjera građevinarstva, inženjera gradilišta i voditelja radova kao i kartice sa potpisnim i identifikacijskim certifikatom. \nUpisom u Imenik ovlaštenih inženjera građevinarstva stječe se pravo obavljanja poslova projektiranja i/ili stručnog nadzora građenja.\nUpisom u Imenik inženjera gradilišta stječe se pravo obavljanja poslova vođenja građenja odnosno izvođenja građevinskih i drugih radova kojima se gradi nova građevina, rekonstruira, održava ili uklanja postojeća građevina.\nUpisom u Imenik voditelja radova stječe se pravo vođenja izvođenja građevinskih i drugih radova: pripremnih, zemljanih, konstruktorskih, instalaterskih i završnih te ugradnju građevnih proizvoda, opreme ili postrojenja.\n\nKomore, među kojima i HKIG, ne raspolažu podacima koji njihovi članovi obavljaju poslove stalnih sudskih vještaka niti ima bilo kakvog zakonskog uporišta da se ti podaci od članova Komore koji obavljaju poslove sudskih vještaka traže. \n\nHKIG smatra da je ovakvim načinom propisivanja poslova i djelokruga rada, odnosno nadležnosti strukovnih komora te poslova upravnog nadzora nad radom komora, prekršeno načelo  ustavnosti i zakonitosti iz članka 5. stavka 2. Ustava RH zbog prekoračenja ovlasti da se podzakonskim propisima uređuje rad, djelokrug rada komora i nadzor nad radom komora. \n\nZakono o sustavu državne uprave propisuje, da se javne ovlasti  mogu dodijeliti samo zakonom, što potvrđuje činjenica da je stručno usavršavanje za osobe koje obavljaju stručne poslove prostornog uređenja i gradnje propisano odredbom članka 23. stavak 1. podstavak 14. Zakona o komori arhitekata i komorama inženjera u prostornom uređenju i gradnji kao i člankom 58. Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje. \nPoslovi stručnog usavršavanja stručnih osoba u prostornom uređenju i gradnji detaljnije su razrađeni Pravilnikom o stručnom usavršavanju osoba koje obavljaju poslove prostornog uređenja i gradnje („Narodne novine“, br. 55/20) koji je na temelju izričitog ovlaštenja iz članka 58. stavak 4. Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje u granicama zakonom danih ovlasti donio ministar prostornog uređenja i gradnje.\nHKIG smatra da Ministarstvo pravosuđa, uprave i digitalne transformacije ne može pravilnikom propisivati javne ovlasti komora niti pravilnikom može utvrđivati stvarnu nadležnost tih poslova kao što ne može pravilnikom ustanovljavati ni upravni nadzor nad provedbom javnih ovlasti, iz razloga što se pravilnikom tek detaljnije razrađuju pojedine odredbe zakona radi njihove primjene, a sve u skladu sa Zakonom o sustavu državne uprave. \nSlijedom toga, HKIG smatra da je suprotno načelu zakonitosti da se sustavna pitanja od važnosti za rad sudskih vještaka uređuju podzakonskim propisom, konkretnom pravilnikom, od strane tijela državne uprave koje prema Zakonu o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave u okviru svojih nadležnosti nema obavljanje poslova vezanih za rad strukovnih komora u području graditeljstva i prostornog uređenja, te navedeno predstavlja prekoračenje ovlasti."]
[2344,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Sudski vještak se mora stalno usavršavati. Međutim članak je potrebno bolje precizirati kako bi se imali objektivni kriteriji u vezi stalnog usavršavanja.  Primjera radi vještaci u području ekonomije zbog stalnih promjena propisa moraju pročitati stotine stranica kako bi mogli uopće pružiti uslugu vještačenja dok nije propisano na koji način bi se to valoriziralo. Predlaže se omogućiti vještacima prisustvovati i predavanjima koja organizira Pravosudna akademija jer to trenutno nije moguće a riječ je o temama bitnim i za vještake."]
[2345,"IRENA PETAK","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Članak 27.\nPotrebno je uvesti bolji opis edukacija i treba osigurati sredstva za plaćanje edukacija, uz jasno navođenje što mogu biti troškovi, npr. cijena edukacije, put na mjesto održavanja edukacije, smještaj, dnevnica. Za moje područje vještačenja kvalitetne edukacije su one u inozemstvu. \nZa neke edukacije ne izdaje se specijalna potvrda. Treba navesti što može biti potvrda o edukaciji, npr. e-mail organizatora koji potvrđuje da ste dobili mjesto na edukaciji."]
[2346,"DRAGAN BRTAN","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Nejasno je koju vrstu dokaza bi vještaci trebali dostavljati ministarstvu i na osnovu kojih kriterija bi ministarstvo ocjenjivalo da li su dokazi relevantni ili nisu."]
[2347,"RANKO GAVRILOVIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Ovaj članak uopće nije razrađen kako treba. Primjera radi vještaci u području ekonomije moraju pročitati stotine stranica, ili tisuće, zbog stalnih promjena propisa, kako bi se to valoriziralo?\nOsim toga, nije jasno koju vrstu dokaza bi vještaci trebali dostavljati ministarstvu i na osnovu kojih kriterija bi ministarstvo ocjenjivalo da li su dokazi relevantni ili nisu."]
[2348,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Korist od usavršavanja ima vještak, a onda posredno i Ministarstvo i sudovi, koji koriste ta znanja koja su vještaci stekli na usavršavanjima. S obzirom da Ministarstvo i sudovi imaju korist od vještačkog usavršavanja potrebno je da nadoknade troškove usavršavanja vještaku jer su današnja usavršavanja zahtjevna kako vremenski tako i novčano"]
[2349,"JASENKA BUBIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Čl.27.\nSudski vještaci se moraju stalno stručno usavršavati, što je nesporno. Potrebno je propisati na koji  način se to obavlja."]
[2350,"DANIELA MIKULANDRA","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Nesporno je da sudski vještaci moraju kontinuirano stručno usavršavati. Međutim, potrebno je propisati konkretan način provedbe tog usavršavanja po granama i područjima vještačenja."]
[2351,"ANTONIJA EREIZ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Sudski vještaci se moraju stalno stručno usavršavati, što je nesporno. Potrebno je propisati na koji točno način se to obavlja."]
[2352,"LUCIJA IVANČIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Sudski vještak se mora stalno usavršavati. Međutim članak je potrebno bolje precizirati kako bi se imali objektivni kriteriji u vezi stalnog usavršavanja. Primjera radi vještaci u području ekonomije zbog stalnih promjena propisa moraju pročitati stotine stranica kako bi mogli uopće pružiti uslugu vještačenja dok nije propisano na koji način bi se to valoriziralo. Predlaže se omogućiti vještacima prisustvovati i predavanjima koja organizira Pravosudna akademija jer to trenutno nije moguće a riječ je o temama bitnim i za vještake."]
[2353,"DANICA SMOJVER","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Ovaj članak uopće nije analiziran kako bi trebao npr. vještaci u području ekonomije moraju pročitati stotine stranica, zbog učestalih promjena propisa, kako bi se to valoriziralo"]
[2354,"MIRJANA KOS","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Ovaj članak nije dobro razrađen. Usavršavanje za svaku granu, područje vještačenja bi trebalo posebno regulirati Pravilnikom, budući da svako područje usavršavanja ima svoje specifičnosti."]
[2355,"DRAŽEN ŠPOLJARIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Ovo je potrebno detaljnije razraditi po strukama. Tko provodi usavršavanje, po kojem programu i kolika je satnica."]
[2356,"TATJANA DESNICA","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Sudski vještaci se moraju stalno stručno usavršavati, što je nesporno. Potrebno je propisati na koji točno način se to obavlja."]
[2357,"SARA CURRI","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Nesporno je da sudski vještaci moraju kontinuirano stručno usavršavati. Međutim, potrebno je propisati konkretan način provedbe tog usavršavanja."]
[2358,"JASMINKA PJEVIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Sudski vještak se mora stalno usavršavati. Međutim članak je potrebno bolje precizirati kako bi se imali objektivni kriteriji u vezi stalnog usavršavanja.  Primjera radi vještaci u području ekonomije zbog stalnih promjena propisa moraju pročitati stotine stranica kako bi mogli uopće pružiti uslugu vještačenja dok nije propisano na koji način bi se to valoriziralo. Predlaže se omogućiti vještacima prisustvovati i predavanjima koja organizira Pravosudna akademija jer to trenutno nije moguće a riječ je o temama bitnim i za vještake."]
[2359,"LEDA RUČEVIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Također, vještaci iz područja ekonomije zbog učestalih zakonskih promjena propisa moraju biti konstantno ažurni u praćenju istih, prema tome stalno se moraju stručno usavršavati, kako bi se to valoriziralo ovim člankom?"]
[2360,"ZRINKO RUČEVIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Sudski vještak se mora stalno usavršavati. Međutim članak je potrebno bolje precizirati kako bi se imali objektivni kriteriji u vezi stalnog usavršavanja.  Primjera radi vještaci u području ekonomije zbog stalnih promjena propisa moraju pročitati stotine stranica kako bi mogli uopće pružiti uslugu vještačenja dok nije propisano na koji način bi se to valoriziralo. Predlaže se omogućiti vještacima prisustvovati i predavanjima koja organizira Pravosudna akademija jer to trenutno nije moguće a riječ je o temama bitnim i za vještake."]
[2361,"LEDA RUČEVIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Ovo je potrebno detaljnije razraditi po strukama. Tko provodi usavršavanje, po kojem programu i kolika je satnica. Za struke kod kojih je to obavezno, primjerice građevinsku, osobe koje imaju stručni ispit i licencu obavezne su se usavršavati i usavršavaju se pri HKIG i Ministarstvu Graditeljstva. Odnosi li se predviđeno usavršavanje na to koje se već provodi ili na neko dodatno koje se odnosi na ustrojstvo sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja koje vještak isto mora poznavati i pratiti promjene?"]
[2362,"LEDA RUČEVIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Potreba edukacije dodatni je fiksni trošak vještacima, tako bi, pored vođenja dnevnika i on trebao biti izravno nadoknađen kao trošak ili bi cijena sati rada trebala biti višestruko veća."]
[2363,"MARTA AČKAR","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Iako je nedvojbeno da sudski vještaci imaju obvezu stalnog stručnog usavršavanja, potrebno je propisati na koji točno način se to obavlja."]
[2364,"JENI KRSTIČEVIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Potreba edukacije dodatni je fiksni trošak vještacima, tako bi, pored vođenja dnevnika i on trebao biti izravno nadoknađen kao trošak ili bi cijena sati rada trebala biti višestruko veća. Cijena sata sudskih vještaka u EU kreće se od 51 do 180 EUR, te bi stoga usklađenje obveza i prava trebale biti usklađene s referentnim okvirom."]
[2365,"SNJEŽANA HOPP","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Prijedlog čl. 27 nije dovoljno razrađen npr. vještaci iz područja ekonomije zbog učestalih zakonskih promjena propisa moraju biti konstantno ažurni u praćenju istih, prema tome stalno se moraju stručno usavršavati, kako bi se to valoriziralo ovim člankom?"]
[2366,"VATROSLAV ZOVKO","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Stručno usavršavanje je osjetljiva i složena tema koju bi trebalo propisati posebnim Pravilnikom"]
[2367,"VATROSLAV ZOVKO","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Članak performulirati na način:\n1. Imenovani stalni sudski vještaci dužni su se stalno stručno usavršavati u području za koje su  imenovani.\n2. Način i dinamiku stručnog usavršavanja propisati će ministar posebnim Pravilnikom"]
[2368,"DIANA LOBOREC","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Potrebno je pojasniti u kojem roku se dostavlja ministarstvu dokaz? Također jednom u dvije godine? I kakvu vrstu dokaza treba dati? Tabelarni pregled edukacija ili kopiju potvrda o prisustvovanju edukaciji?"]
[2369,"DIANA LOBOREC","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","pojasniti stavak 3, što znači \"najmanje jedan program\"? Da li to znači prisustovanje samo jednoj edukaciji u 2 godine? jednom simpoziju ili jednom predavanju u 2 godine?"]
[2370,"KRISTIJAN TOLE","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Članak 27.  je površno, nejasno i paušalno propisan. Valjda bi trebalo donijeti Pod-pravilnik koji bi objasnio onda članke pravilnika. Što znači sudjelovati? Održati predavanje na kogresu ili samo otići na kongres?"]
[2371,"KATIJA MARČE","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Ovaj članak uopće nije razrađen kako treba. Primjera radi vještaci u području ekonomije moraju pročitati stotine stranica, ili tisuće, zbog stalnih promjena propisa, kako bi se to valoriziralo?"]
[2372,"LJUBICA MILOŠ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Ovaj članak uopće nije razrađen kako treba. Primjera radi vještaci u području ekonomije moraju pročitati stotine stranica, ili tisuće, zbog stalnih promjena propisa, kako bi se to valoriziralo?"]
[2373,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Ovaj članak uopće nije razrađen kako treba. Primjera radi vještaci u području ekonomije moraju pročitati stotine stranica, ili tisuće, zbog stalnih promjena propisa, kako bi se to valoriziralo?"]
[2374,"DANICA SMOJVER","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Prijedlog čl. 27 nije potpuno definiran kako bi trebalo, npr. vještaci iz područja ekonomije zbog učestalih zakonskih promjena propisa moraju biti konstantno ažurni u praćenju istih, prema tome stalno se moraju stručno usavršavati, kako bi se to valoriziralo ovim člankom?"]
[2375,"MARKO DVORSKI","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Predlaže se dodati stavak 4. na način da isti glasi: Stalnim sudski vještaci imaju pravo pristupa na predavanja koja organizira Pravosudna akademija"]
[2376,"MARKO DVORSKI","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Sudski vještak se mora stalno usavršavati. Međutim članak je potrebno bolje precizirati kako bi se imali objektivni kriteriji u vezi stalnog usavršavanja. Primjera radi vještaci u području ekonomije zbog stalnih promjena propisa moraju pročitati stotine stranica kako bi mogli uopće pružiti uslugu vještačenja dok nije propisano na koji način bi se to valoriziralo. Predlaže se omogućiti vještacima prisustvovati i predavanjima koja organizira Pravosudna akademija jer to trenutno nije moguće a riječ je o temama bitnim i za vještake."]
[2377,"HRVATSKA PSIHOLOŠKA KOMORA","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Predlažemo da se u okviru stručnog usavršavanja stalnih sudskih vještaka utvrdi obveza pohađanja edukacije i predavanja koja su u organizaciji strukovnih organizacija. Strukovne organizacije koje se bave stručnom obukom stalnih sudskih vještaka mogu surađivati s pravosudnim tijelima, čime se osigurava prostor za razmjenu znanja i iskustava, a vještaci će imati priliku učiti od stručnjaka iz različitih područja."]
[2378,"VJEKO DIZDAR","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Ovo je potrebno detaljnije razraditi po strukama. Tko provodi usavršavanje, po kojem programu i kolika je satnica. Za struke kod kojih je to obavezno, primjerice građevinsku, osobe koje imaju stručni ispit i licencu obavezne su se usavršavati i usavršavaju se pri HKIG i Ministarstvu Graditeljstva. Odnosi li se predviđeno usavršavanje na to koje se već provodi ili na neko dodatno koje se odnosi na ustrojstvo sudbene vlasti, državne uprave i pravnog nazivlja koje vještak isto mora poznavati i pratiti promjene?"]
[2379,"INES LOZIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Sudski vještak se mora stalno usavršavati. Međutim članak je potrebno bolje precizirati kako bi se imali objektivni kriteriji u vezi stalnog usavršavanja.  Primjera radi vještaci u području ekonomije zbog stalnih promjena propisa moraju pročitati stotine stranica kako bi mogli uopće pružiti uslugu vještačenja dok nije propisano na koji način bi se to valoriziralo. Predlaže se omogućiti vještacima prisustvovati i predavanjima koja organizira Pravosudna akademija jer to trenutno nije moguće a riječ je o temama bitnim i za vještake."]
[2380,"KSENIJA TOMAŠ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Ovaj članak uopće nije razrađen kako treba. Primjera radi vještaci u području ekonomije moraju pročitati stotine stranica, ili tisuće, zbog stalnih promjena propisa, kako bi se to valoriziralo?"]
[2381,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Ovaj članak uopće nije razrađen kako treba. Primjera radi vještaci u području ekonomije moraju pročitati stotine stranica, ili tisuće, zbog stalnih promjena propisa, kako bi se to valoriziralo?"]
[2382,"ANISIJA BEŠLIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Ovaj članak uopće nije razrađen kako treba. Primjera radi vještaci u području ekonomije moraju pročitati stotine stranica, ili tisuće, zbog stalnih promjena propisa, kako bi se to valoriziralo?"]
[2383,"DARKA CECIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Ovaj članak uopće nije razrađen kako treba. Primjera radi, vještaci u području ekonomije moraju godišnje pročitati stotine stranica materijala zbog stalnih promjena propisa. Kako bi se to valoriziralo obzirom da ne postoji dokaz o takvom usavršavanju?"]
[2384,"INGRID SAVIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Ovaj članak uopće nije razrađen kako treba. Primjera radi vještaci u području ekonomije moraju pročitati stotine stranica, ili tisuće, zbog stalnih promjena propisa, kako bi se to valoriziralo?"]
[2385,"LJUBOMIR JELIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Obveza dostave dokaza o stručnom usavršavanju svake dvije godine? Potrebno je objasniti tko može provoditi edukaciju za npr. vještake ekonomsko-financijske struke jer ne psotoje ovlaštene komore."]
[2386,"MLADEN OŽIĆ","Stalno stručno usavršavanje,\nČlanak 27. ","Izbacuje se teksta o dostavi dokaza o stručnom usavršavanju za Ministarstvo."]
[2387,"SNEŽANA SIKIRIĆ","Dužnost obavještavanja,\nČlanak 28.  ","Mišljenja sam da bi se članak ipak trebao preinačiti na način da se vještačenje obustavlja po pravomoćnosti podignute optužnice imamjući u vidu dugotrajnost sudskih postupaka u RH."]
[2388,"SUAD KADRIĆ","Dužnost obavještavanja,\nČlanak 28.  ","(2) dodati uz čl.28:st.2\nsudski vještaci zaposleni u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu dužni su Ministarstvo bez odgode obavijestiti o svakoj promjeni koja se odnosi na njihov status.\n\n(3) Stalni sudski vještak protiv kojeg se vodi kazneni postupak zbog kaznenog djela za koje se postupak vodi po službenoj dužnosti, osim za kaznena djela koji se odnose na sigurnost prometa, dužan je odmah po saznanju o tome obavijestiti Ministarstvo i pravosudno tijelo koje mu je povjerilo vještačenje te obustaviti rad na predmetima koji su mu dodijeljeni radi izrade nalaza i mišljenja.\n\nOvaj članak nije u skladu sa Ustavom,  u skladu je sa čl.127 Zakona o sudovima koji članak tog Zakona nije u skladu sa Ustavom, jer na temelju same činjenice da je netko prijavio sudskog vještaka jer nije zadovoljan njegovima nalazom i mišljenjem znači odmah vještaku oduzeti ustavno pravo na rad? \n\nSporna odredba, pored toga što je u suprotnosti sa člankom 16. i 28. Ustava, protivna je i članku 30. Ustava prema kojoj tek kaznena osuda za teška i osobito nečasna kaznena djela može, u skladu sa zakonom imati za posljedicu gubitak stečenih prava ili zabranu stjecanja na određeno vrijeme nekih prava na obavljanje određenih poslova, ako to zahtijeva zaštita pravnog poretka. Međutim u konkretnoj situaciji već sama činjenica pokretanja kaznenog postupka koji se vodi po službenoj dužnosti faktično dovodi do nastupanja onih okolnosti koje bi trebale nastupiti tek po pravomoćnosti osude.\nSudski vještaci se ne mogu dakako usporediti niti sa državnim službenicima niti sucima. Naime suci i državni službenici su osobe koje imaju trajna radna mjesta i zajamčenu plaću te sve raspoložive resurse u smislu prostorija i sredstava za rad koja osigurava država, za razliku od vještaka koji svoj posao obavljaju „privatno“, te se vještaci u smislu članka 49. Ustava mogu svrstati u poduzetnike, što pak znači da njihova zarada ovisi isključivo o vlastitom angažmanu i uloženom radu u uvjetima stalne kompeticije i konkurencije.\nImajući u vidu izneseni pregled posljedica pokretanja kaznenih postupaka protiv različitih kategorija osoba koje obavljaju rad, odnosno službu, dolazi se do zaključka da nema legitimnog cilja za stavljanje sudskih vještaka u najnepovoljniji položaj od svih spomenutih kategorija, pogotovo u odnosu na odvjetnike i javne bilježnike s kojima su usporedivoj situaciji budući da djeluju u uvjetima konkurencije i kompeticije.\nOsobito smatramo da nije u skladu s Ustavom, ovako teške posljedice pokretanja kaznenog postupka regulirati Pravilnikom.\nNaime, radi se o teškom ograničenju sloboda i prava koje se prema Ustavu Republike Hrvatske može regulirati samo zakonom. Privremena zabrana obavljanja poslova stalnog sudskog vještaka u izravnoj je suprotnosti sa člankom 28. Ustava koji jamči svakome da je nedužan i da ga nitko ne može smatrati krivim za kazneno djelo dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne utvrdi krivnja, kao i sa člankom 30. Ustava prema kojem tek osuda za kaznena djela može imati za posljedicu gubitak prava za obavljanje poslova. Konačno, navedena odredba je u suprotnosti sa člankom 5., člankom 14. stavkom 2., člankom 16. te člankom 54. Ustava.\nDovodeći u vezi sve odredbe čl.21 Pravilnika sa odredbama koje u istim situacijama uređuju položaj odvjetnika i javnih bilježnika vidljivo je da su sudski vještaci u najnepovoljnijem položaju, budući da im prestaje pravo na obavljanje rada samom činjenicom da je pokrenut kazneni postupak, a za razliku od sudaca i državnih službenika, sama činjenica pokretanja kaznenog postupka u izravnoj je vezi sa gubitkom njihovih prihoda.\n\nNačelo presumpcije nevinosti sadržano je u poglavlju o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda Ustava Republike Hrvatske. Člankom 28. Ustava propisano je: “Svatko je nedužan i nitko ga ne može smatrati krivim za kazneno djelo dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne utvrdi krivnja.” Ovo materijalno ustavno pravo odražava se u svim kasnijim zakonima i podzakonskim aktima, te u statutima udruga i drugih društvenih institucija kao dio ustavnog poretka definiranog u poglavlju s temeljnim odredbama Ustava. Članak 5. Ustava propisuje: “U Republici Hrvatskoj zakoni moraju biti u suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi i s Ustavom i sa zakonom. Svatko je dužan držati se Ustava i zakona i poštivati pravni poredak Republike Hrvatske.”( Ustav Republike Hrvatske (NN 56/90, 135/97, 08/98, 113/00, 124/00, 28/01, 41/01, 55/01, 76/10, 85/10, 05/14)\n\nNa jednaki način je neustavan i ovaj stavak vezan uz stavak 2."]
[2389,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Dužnost obavještavanja,\nČlanak 28.  ","(2) dodati uz čl.28:st.2\nsudski vještaci zaposleni u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu dužni su Ministarstvo bez odgode obavijestiti o svakoj promjeni koja se odnosi na njihov status.\n\n(3) Stalni sudski vještak protiv kojeg se vodi kazneni postupak zbog kaznenog djela za koje se postupak vodi po službenoj dužnosti, osim za kaznena djela koji se odnose na sigurnost prometa, dužan je odmah po saznanju o tome obavijestiti Ministarstvo i pravosudno tijelo koje mu je povjerilo vještačenje te obustaviti rad na predmetima koji su mu dodijeljeni radi izrade nalaza i mišljenja.\n\nOvaj članak nije u skladu sa Ustavom,  u skladu je sa čl.127 Zakona o sudovima koji članak tog Zakona nije u skladu sa Ustavom, jer na temelju same činjenice da je netko prijavio sudskog vještaka jer nije zadovoljan njegovima nalazom i mišljenjem znači odmah vještaku oduzeti ustavno pravo na rad? \n\nSporna odredba, pored toga što je u suprotnosti sa člankom 16. i 28. Ustava, protivna je i članku 30. Ustava prema kojoj tek kaznena osuda za teška i osobito nečasna kaznena djela može, u skladu sa zakonom imati za posljedicu gubitak stečenih prava ili zabranu stjecanja na određeno vrijeme nekih prava na obavljanje određenih poslova, ako to zahtijeva zaštita pravnog poretka. Međutim u konkretnoj situaciji već sama činjenica pokretanja kaznenog postupka koji se vodi po službenoj dužnosti faktično dovodi do nastupanja onih okolnosti koje bi trebale nastupiti tek po pravomoćnosti osude.\nSudski vještaci se ne mogu dakako usporediti niti sa državnim službenicima niti sucima. Naime suci i državni službenici su osobe koje imaju trajna radna mjesta i zajamčenu plaću te sve raspoložive resurse u smislu prostorija i sredstava za rad koja osigurava država, za razliku od vještaka koji svoj posao obavljaju „privatno“, te se vještaci u smislu članka 49. Ustava mogu svrstati u poduzetnike, što pak znači da njihova zarada ovisi isključivo o vlastitom angažmanu i uloženom radu u uvjetima stalne kompeticije i konkurencije.\nImajući u vidu izneseni pregled posljedica pokretanja kaznenih postupaka protiv različitih kategorija osoba koje obavljaju rad, odnosno službu, dolazi se do zaključka da nema legitimnog cilja za stavljanje sudskih vještaka u najnepovoljniji položaj od svih spomenutih kategorija, pogotovo u odnosu na odvjetnike i javne bilježnike s kojima su usporedivoj situaciji budući da djeluju u uvjetima konkurencije i kompeticije.\nOsobito smatramo da nije u skladu s Ustavom, ovako teške posljedice pokretanja kaznenog postupka regulirati Pravilnikom.\nNaime, radi se o teškom ograničenju sloboda i prava koje se prema Ustavu Republike Hrvatske može regulirati samo zakonom. Privremena zabrana obavljanja poslova stalnog sudskog vještaka u izravnoj je suprotnosti sa člankom 28. Ustava koji jamči svakome da je nedužan i da ga nitko ne može smatrati krivim za kazneno djelo dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne utvrdi krivnja, kao i sa člankom 30. Ustava prema kojem tek osuda za kaznena djela može imati za posljedicu gubitak prava za obavljanje poslova. Konačno, navedena odredba je u suprotnosti sa člankom 5., člankom 14. stavkom 2., člankom 16. te člankom 54. Ustava.\nDovodeći u vezi sve odredbe čl.21 Pravilnika sa odredbama koje u istim situacijama uređuju položaj odvjetnika i javnih bilježnika vidljivo je da su sudski vještaci u najnepovoljnijem položaju, budući da im prestaje pravo na obavljanje rada samom činjenicom da je pokrenut kazneni postupak, a za razliku od sudaca i državnih službenika, sama činjenica pokretanja kaznenog postupka u izravnoj je vezi sa gubitkom njihovih prihoda.\n\nNačelo presumpcije nevinosti sadržano je u poglavlju o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda Ustava Republike Hrvatske. Člankom 28. Ustava propisano je: “Svatko je nedužan i nitko ga ne može smatrati krivim za kazneno djelo dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne utvrdi krivnja.” Ovo materijalno ustavno pravo odražava se u svim kasnijim zakonima i podzakonskim aktima, te u statutima udruga i drugih društvenih institucija kao dio ustavnog poretka definiranog u poglavlju s temeljnim odredbama Ustava. Članak 5. Ustava propisuje: “U Republici Hrvatskoj zakoni moraju biti u suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi i s Ustavom i sa zakonom. Svatko je dužan držati se Ustava i zakona i poštivati pravni poredak Republike Hrvatske.”( Ustav Republike Hrvatske (NN 56/90, 135/97, 08/98, 113/00, 124/00, 28/01, 41/01, 55/01, 76/10, 85/10, 05/14)\n\nNa jednaki način je neustavan i ovaj stavak vezan uz stavak 2."]
[2390,"MELITA BESTVINA","Dužnost obavještavanja,\nČlanak 28.  ","Na jednaki način je neustavan i ovaj stavak vezan uz stavak 2."]
[2391,"MELITA BESTVINA","Dužnost obavještavanja,\nČlanak 28.  ","(3) Stalni sudski vještak protiv kojeg se vodi kazneni postupak zbog kaznenog djela za koje se postupak vodi po službenoj dužnosti, osim za kaznena djela koji se odnose na sigurnost prometa, dužan je odmah po saznanju o tome obavijestiti Ministarstvo i pravosudno tijelo koje mu je povjerilo vještačenje te obustaviti rad na predmetima koji su mu dodijeljeni radi izrade nalaza i mišljenja.\n\nOvaj članak nije u skladu sa Ustavom,  u skladu je sa čl.127 Zakona o sudovima koji članak tog Zakona nije u skladu sa Ustavom, jer na temelju same činjenice da je netko prijavio sudskog vještaka jer nije zadovoljan njegovima nalazom i mišljenjem znači odmah vještaku oduzeti ustavno pravo na rad? \n\nSporna odredba, pored toga što je u suprotnosti sa člankom 16. i 28. Ustava, protivna je i članku 30. Ustava prema kojoj tek kaznena osuda za teška i osobito nečasna kaznena djela može, u skladu sa zakonom imati za posljedicu gubitak stečenih prava ili zabranu stjecanja na određeno vrijeme nekih prava na obavljanje određenih poslova, ako to zahtijeva zaštita pravnog poretka. Međutim u konkretnoj situaciji već sama činjenica pokretanja kaznenog postupka koji se vodi po službenoj dužnosti faktično dovodi do nastupanja onih okolnosti koje bi trebale nastupiti tek po pravomoćnosti osude.\nSudski vještaci se ne mogu dakako usporediti niti sa državnim službenicima niti sucima. Naime suci i državni službenici su osobe koje imaju trajna radna mjesta i zajamčenu plaću te sve raspoložive resurse u smislu prostorija i sredstava za rad koja osigurava država, za razliku od vještaka koji svoj posao obavljaju „privatno“, te se vještaci u smislu članka 49. Ustava mogu svrstati u poduzetnike, što pak znači da njihova zarada ovisi isključivo o vlastitom angažmanu i uloženom radu u uvjetima stalne kompeticije i konkurencije.\nImajući u vidu izneseni pregled posljedica pokretanja kaznenih postupaka protiv različitih kategorija osoba koje obavljaju rad, odnosno službu, dolazi se do zaključka da nema legitimnog cilja za stavljanje sudskih vještaka u najnepovoljniji položaj od svih spomenutih kategorija, pogotovo u odnosu na odvjetnike i javne bilježnike s kojima su usporedivoj situaciji budući da djeluju u uvjetima konkurencije i kompeticije.\nOsobito smatramo da nije u skladu s Ustavom, ovako teške posljedice pokretanja kaznenog postupka regulirati Pravilnikom.\nNaime, radi se o teškom ograničenju sloboda i prava koje se prema Ustavu Republike Hrvatske može regulirati samo zakonom. Privremena zabrana obavljanja poslova stalnog sudskog vještaka u izravnoj je suprotnosti sa člankom 28. Ustava koji jamči svakome da je nedužan i da ga nitko ne može smatrati krivim za kazneno djelo dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne utvrdi krivnja, kao i sa člankom 30. Ustava prema kojem tek osuda za kaznena djela može imati za posljedicu gubitak prava za obavljanje poslova. Konačno, navedena odredba je u suprotnosti sa člankom 5., člankom 14. stavkom 2., člankom 16. te člankom 54. Ustava.\nDovodeći u vezi sve odredbe čl.21 Pravilnika sa odredbama koje u istim situacijama uređuju položaj odvjetnika i javnih bilježnika vidljivo je da su sudski vještaci u najnepovoljnijem položaju, budući da im prestaje pravo na obavljanje rada samom činjenicom da je pokrenut kazneni postupak, a za razliku od sudaca i državnih službenika, sama činjenica pokretanja kaznenog postupka u izravnoj je vezi sa gubitkom njihovih prihoda.\n\nNačelo presumpcije nevinosti sadržano je u poglavlju o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda Ustava Republike Hrvatske. Člankom 28. Ustava propisano je: “Svatko je nedužan i nitko ga ne može smatrati krivim za kazneno djelo dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne utvrdi krivnja.” Ovo materijalno ustavno pravo odražava se u svim kasnijim zakonima i podzakonskim aktima, te u statutima udruga i drugih društvenih institucija kao dio ustavnog poretka definiranog u poglavlju s temeljnim odredbama Ustava. Članak 5. Ustava propisuje: “U Republici Hrvatskoj zakoni moraju biti u suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi i s Ustavom i sa zakonom. Svatko je dužan držati se Ustava i zakona i poštivati pravni poredak Republike Hrvatske.”( Ustav Republike Hrvatske (NN 56/90, 135/97, 08/98, 113/00, 124/00, 28/01, 41/01, 55/01, 76/10, 85/10, 05/14)"]
[2392,"MELITA BESTVINA","Dužnost obavještavanja,\nČlanak 28.  ","(2) dodati uz čl.28:st.2\nsudski vještaci zaposleni u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu dužni su Ministarstvo bez odgode obavijestiti o svakoj promjeni koja se odnosi na njihov status."]
[2393,"DRAGAN BRTAN","Dužnost obavještavanja,\nČlanak 28.  ","(1) Stalni sudski vještak i pravna osoba te obrt kojima odobreno obavljanje poslova vještačenja dužni su Ministarstvo bez odgode obavijestiti o svakoj promjeni koja se odnosi na njihov status.\n(3) Stalni sudski vještak i pravna osoba te obrt kojima je odobreno obavljanje poslova vještačenja dužni su po izvršnosti rješenja o privremenoj zabrani obavljanja poslova stalnog sudskog vještaka odnosno vještačenja obavijestiti pravosudno tijelo u svakom postupku u kojemu im je povjereno vještačenje, a u kojem još nije izrađen nalaz i mišljenje."]
[2394,"MAIDA MUSTAĆ","Dužnost obavještavanja,\nČlanak 28.  ","3. Ovaj članak nije u skladu sa Ustavom,  u skladu je sa Zakonom o sudovima koji članak tog Zakona nije u skladu sa Ustavom, jer na temelju same činjenice da je netko prijavio sudskog vještaka jer nije zadovoljan njegovima nalazom i mišljenjem znači odmah vještaku oduzeti ustavno pravo na rad? Načelo presumpcije nevinosti sadržano je u poglavlju o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda Ustava Republike Hrvatske. Člankom 28. Ustava propisano je: “Svatko je nedužan i nitko ga ne može smatrati krivim za kazneno djelo dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne utvrdi krivnja.” Ovo materijalno ustavno pravo odražava se u svim kasnijim zakonima i podzakonskim aktima, te u statutima udruga i drugih društvenih institucija kao dio ustavnog poretka definiranog u poglavlju s temeljnim odredbama Ustava. Članak 5. Ustava propisuje: “U Republici Hrvatskoj zakoni moraju biti u suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi i s Ustavom i sa zakonom. Svatko je dužan držati se Ustava i zakona i poštivati pravni poredak Republike Hrvatske.”( Ustav Republike Hrvatske (NN 56/90, 135/97, 08/98, 113/00, 124/00, 28/01, 41/01, 55/01, 76/10, 85/10, 05/14)"]
[2395,"DRAŽEN DUVNJAK","Dužnost obavještavanja,\nČlanak 28.  ","(3) Stalni sudski vještak protiv kojeg se vodi kazneni postupak zbog kaznenog djela za koje se postupak vodi po službenoj dužnosti, osim za kaznena djela koji se odnose na sigurnost prometa, dužan je odmah po saznanju o tome obavijestiti Ministarstvo i pravosudno tijelo koje mu je povjerilo vještačenje te obustaviti rad na predmetima koji su mu dodijeljeni radi izrade nalaza i mišljenja.\nKomentar: \nOvaj članak nije u skladu sa Ustavom,  u skladu je sa Zakonom o sudovima koji članak tog Zakona nije u skladu sa Ustavom, jer na temelju same činjenice da je netko prijavio sudskog vještaka jer nije zadovoljan njegovima nalazom i mišljenjem znači odmah vještaku oduzeti ustavno pravo na rad? Načelo presumpcije nevinosti sadržano je u poglavlju o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda Ustava Republike Hrvatske. Člankom 28. Ustava propisano je: “Svatko je nedužan i nitko ga ne može smatrati krivim za kazneno djelo dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne utvrdi krivnja.” Ovo materijalno ustavno pravo odražava se u svim kasnijim zakonima i podzakonskim aktima, te u statutima udruga i drugih društvenih institucija kao dio ustavnog poretka definiranog u poglavlju s temeljnim odredbama Ustava. Članak 5. Ustava propisuje: “U Republici Hrvatskoj zakoni moraju biti u suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi i s Ustavom i sa zakonom. Svatko je dužan držati se Ustava i zakona i poštivati pravni poredak Republike Hrvatske.”( Ustav Republike Hrvatske (NN 56/90, 135/97, 08/98, 113/00, 124/00, 28/01, 41/01, 55/01, 76/10, 85/10, 05/14)"]
[2396,"DRAŽEN DUVNJAK","Dužnost obavještavanja,\nČlanak 28.  ","Dužnost obavještavanja\nČlanak 28.  \n(1) Stalni sudski vještak, pravna osoba, kojoj je odobreno obavljanje poslova vještačenja dužni su Ministarstvo bez odgode obavijestiti o svakoj promjeni koja se odnosi na njihov status., \n(2) dodati:\nsudski vještaci zaposleni u specijaliziranoj ustanovi odnosno državnom tijelu dužni su Ministarstvo bez odgode obavijestiti o svakoj promjeni koja se odnosi na njihov status"]
[2397,"DANICA SMOJVER","Dužnost obavještavanja,\nČlanak 28.  ","Uz čl. 31.6. potrebno je brisati stavak jer pravne osobe već dugo ne trebaju imati pečat dok iste niti nemaju elektronički pečat"]
[2398,"JERONIM PANDURIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nVII. PRAĆENJE RADA STALNIH SUDSKIH VJEŠTAKA ","Uvođenje sustava ocjenjivanja vještaka od strane sudaca\n\nTrenutno ne postoji nikakav javni „track record“ o radu vještaka. To stvara dvije štetne posljedice:\n• suci se drže “provjerenih” vještaka, što onemogućuje ulazak kvalitetnih novih ljudi,\n• nema sustavnog podizanja kvalitete niti nagrađivanja najboljeg rada.\n\nPrijedlog:\n• Uvesti obveznu ocjenu zadovoljstva suca nakon svakog vještačenja.\n• Primijeniti neki oblik Gaussove razdiobe - npr:\no 70–80% vještačenja → “potpuno zadovoljilo očekivanja”\no 10–15% → “iznad očekivanja”\no 10–15% → “ispod očekivanja”\n• Time bi svaki vještak dobio vjerodostojnu prosječnu ocjenu koja, zajedno s dnevnikom vještačenja, daje sudovima realnu sliku o kvaliteti prije povjeravanja novih predmeta.\nOvakva mjera u potpunosti je u skladu s praksama u državama EU koje potiču transparentnost i mjerljivost kvalitete."]
[2399,"SANJA PERNJAK","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","(2) i (4) brisati, jer je nedefinirano koje strukovne udruge i komore, budući ih u svim područjima vještačenja nema."]
[2400,"SNEŽANA SIKIRIĆ","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","Nemamo komoru"]
[2401,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","Strukovne udruge u svojim etičkim kodeksima imaju izričitu stavku da se ne mogu baviti ocijenjivanjem rada vještaka koji radi za sud. Strukovne udruge se mogu baviti samo ocijenjivanjem rada vještaka koji radi u vansudskim predmetima. Strukovne udruge ne mogu preuzeti ulogu suda i ocijenjivati rad vještaka za sud. To pravilo čak vještačke udruge imaju izglasano i upisano u svojim pravilima rada pa nije jasno kako će onda udruge ići protivno svojim pravilima rada i ocijenjivati rad vještaka za sud"]
[2402,"ANTONIJA EREIZ","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","Strukovne udruge ne mogu davati ili podnositi primjedbe na kvalitetu vještačenja"]
[2403,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","Postoje vještaci koji nisu članovi niti jedne udruge, a normalno rade svoj posao. Minstarstvo nije definiralo na koji način se onda treba pratiti njihov rad, a nisu članovi niti jedne udruge jer članstvo u udruzi nije ničim obvezno."]
[2404,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","Strukovna komora vještaka ne postoji. Strukovna komora pojedinih struka nema veze sa radom vještaka, a pogotovo da bi ista obavještavala Ministarstvo o radu vještaka."]
[2405,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","Stavak 2 ovog članka je kontradiktoran. Predstavke na rad vještaka su dozvoljene. A zatim predstavke na rad vještaka (rad vještaka je, između ostalog, izrada nalaza i mišljenja) nisu dozvoljene. Nije jasno koji to onda rad vještaka na koji su predstavke dozvoljene. Dali je to ponašanje kod rada ili nesavjesnost rada ili kašnjenje u radu. Navedeno treba precizirati kako se predstavke nebi tumačile subjektivno prema razmišljanju i osjećaju svakog od žalitelja."]
[2406,"DANIELA MIKULANDRA","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","(2) i (4) brisati, jer je nedefinirano koje strukovne udruge i komore, budući ih u svim područjima vještačenja nema."]
[2407,"LUCIJA IVANČIĆ","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","Strukovne udruge ne mogu davati i podnositi primjedbe na kvalitetu vještačenja"]
[2408,"MIRJANA KOS","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","Strukovne komore (tko su oni, treba definirati što se misli pod tim pojmom)  i udruge ne mogu davati mišljenje o radu vještaka."]
[2409,"MIRJANA KOS","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","čl. 4. brisati, jer ne postoje za svaku granu vještačenja komore"]
[2410,"JASMINKA PJEVIĆ","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","Strukovne udruge ne mogu davati i podnositi primjedbe na kvalitetu vještačenja"]
[2411,"ZRINKO RUČEVIĆ","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","Strukovne udruge ne mogu davati i podnositi primjedbe na kvalitetu vještačenja"]
[2412,"LEDA RUČEVIĆ","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","Potrebno je definirati kakvo je to ponašanje (ne)prihvatljivo, a još više kakav je to rad koji ne bi bio (ne)prihvatljiv (ako sadržaju i pravilnosti nalaza se ne može prigovoriti?)"]
[2413,"DIANA LOBOREC","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","čl. 29. st. 2. : koje su to strukovne komore i udruge koje mogu podnijeti predstavke na rad i ponašanje vještaka i u kojim se to okolnostima uopće može dogoditi?"]
[2414,"DIANA LOBOREC","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","čl. 29. st. 2. : Pogotovo su rizični predstavci stranaka i njihovih punomoćnika koji se mogu podnijeti jer pogotovo u kaznenim predmetima vještaci su često predmetom napada stranaka i njihovih punomoćnika nezadovoljnih nalazom vještaka. Mišljenja sam da bi se stranke i punomoćnici trebali isključiti od prava podnošenja predstavaka kao pristrane strane za vrijeme trajanja sudskog postupka. U konačnici, tu je sud koji kontrolira cijeli postupak."]
[2415,"DIANA LOBOREC","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","čl. 29. st. 2 - ako se ne mogu dati predstavke na sadržaj i pravilnost nalaza, nego isključivo na ponašanje i rad, potrebno je definirati kakvo je to ponašanje (ne)prihvatljivo, a još više kakav je to rad koji ne bi bio (ne)prihvatljiv (ako sadržaju i pravilnosti nalaza se ne može prigovoriti?)"]
[2416,"MARKO DVORSKI","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","Strukovne udruge ne mogu davati i podnositi primjedbe na kvalitetu vještačenja."]
[2417,"ALEKSANDRA VIO","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","Strukovne udruge ne mogu davati i podnositi primjedbe na kvalitetu vještačenja"]
[2418,"TONI MILJAK","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","Strukovne udruge ne mogu davati i podnositi primjedbe na kvalitetu vještačenja"]
[2419,"INES LOZIĆ","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","Strukovne udruge ne mogu davati i podnositi primjedbe na kvalitetu vještačenja"]
[2420,"RODOLJUB PRPIĆ","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","Ako se misli na udruge ili komore iste nisu u obvezi voditi evidenciju odobrenja za rad (licencije) pa stoga i ne proizlazi obveza da o tome nekog izvještavaju, licencije izdaje Ministarstvo i ono jedino evidentira valjenost."]
[2421,"MLADEN OŽIĆ","Predstavke na rad i ponašanje stalnog sudskog vještaka,\nČlanak 29. ","Komora sudskih vještaka ne postoji te je pitanje o kojim Komorama se ovdje govori?"]
[2422,"JERONIM PANDURIĆ","Podaci o nagradama za rad i naknadi troškova,\nČlanak 30.","Ovaj komentar se ne tiče direktno evidencija, ali je veza uz naknade i po meni jedan od velikih problema sustava:\nPorezni položaj vještaka fizičkih osoba\n\nVještaci fizičke osobe oporezuju se kao “drugi dohodak”, što:\n• drastično smanjuje neto naknadu,\n• destimulira ulazak novih vještaka,\n• potiče registraciju (imenovanja) tvrtki samo radi fakturiranja.\n\nVelika većina pravnih osoba koje su registrirane (imenovane) za obavljanje djelatnosti vještačenja zapošljavaju samo jednu osobu vještaka, a glavni je razlog povoljniji porezni tretman naknade/nagrade kada se faktura izdaje u ime pravne osobe.\n\nTo dovodi do dvostruke administracije, dvostrukih polica osiguranja i dvostrukih imenovanja — što je apsolutno nepotrebno i neučinkovito.\nPrijedlog: dozvoliti izdavanje računa putem vlastite tvrtke bez dodatnog imenovanja\n\nPredlažem da Pravilnik:\n• omogući fizičkim osobama–vještacima da izdaju račun putem tvrtke u kojoj su vlasnici i/ili zaposlenici, \n• bez obveze da tvrtka ima posebno imenovanje za vještačenje,\n• za stručni rad jamči sam vještak svojim imenom, licencom i policom osiguranja, tvrtka realno služi samo za izdavanje računa\n\nDakle predlažem da se odvoji sama odgovornost za vještačenje od postupka naplate nagrade za rad.\n\nNa taj način bi se i administrativno rasteretio sustav jer trenutno velik broj vještaka ima „dva imenovanja“ – kao fizička osoba i kao tvrtka u njihovom vlasništvu. To u smislu predloženog pravilnika podrazumijeva i dva dnevnika, dvije evidencije plaćanja i naplate - svega po dvije, a čini mi se da to nije nužno. Na ovaj način bi to eliminirali i pojednostavili svima u sustavu."]
[2423,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Podaci o nagradama za rad i naknadi troškova,\nČlanak 30.","U ovom čalnku se navodi da se Ministarstvu dostavljaju podaci o nagradama za rad i naknadi troškova isplaćenim stalnim sudskim vještacima. Prema tom tumačenju postoje posebna rubrika za nagradu, a posebna rubrika za troškove. Nije jasno jer u gornjem članku se pod nagradom nazivaju svi troškovi vještaka."]
[2424,"RODOLJUB PRPIĆ","Podaci o nagradama za rad i naknadi troškova,\nČlanak 30.","odlično, ali samo dio članka o dostavi podataka, ali bilo bi primjerneo da sudovi imaju nazovimo to knjigu ulaznih računa vještaka koja se vodi kod predaje računa, jer računi odlaze prema sucu bez evidencije i dolazi do toga  da mnogi računi ostanu u spisu i ne stignu do računovodstva a spis putuje, ovim bi se putem uvela da računovodstvo suda ima uvid u primljene račune i račune koji su im proslijedili suci na plaćanje."]
[2425,"DENIS HRESTAK","VIII. POTPIS I PEČAT  TE SLUŽBENA ISKAZNICA STALNOG SUDSKOG VJEŠTAKA ,\nPotpis i pečat","1. U Pravilniku o stalnim sudskim vještacima ne navodi se da je adresa vještaka, adresa njegovog prebivališta. Logično je da se radi o adresi na kojoj obavlja djelatnost. Ni na pečatima Ministarstva pravosuđa nije napisana adresa prebivališta Ministra, već adresa na kojoj Ministarstvo obavlja svoju djelatnost. Ministarstvo pogrešno tumači ovu odredbu.\n\n2. Neprofesionalno, a i potencijalno opasno je da sudski vještak javno ističe adresu svog prebivališta. Naime, u svom radu dolazimo u kontakt s osobama iz kriminalnog miljea i nije baš mudro da takve osobe znaju našu adresu prebivališta. Kao što ni suci niti policajci ne objavljuju javno svoje adrese prebivališta. \n\n3. Zaista je anakrono da se uopće spominje nešto kao pečat sudskog vještaka i to od strane Ministarstva pravosuđa, uprave i digitalne transformacije. Dakle, potiče se digitalna transformacija i inzistira na pečatu!? \n\n4. U suprotnosti je sa Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) jer sadrži osobne podatke (adresu)."]
[2426,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Stavak (6) brisati jer pravne osobe već odavno ne trebaju imati pečat dok iste niti nemaju elektronički pečat."]
[2427,"MAJA KOSTIJAL","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Uz čl. 31.6.\n- Brisati stavak jer pravne osobe već odavno ne trebaju imati pečat dok iste niti nemaju elektronički pečat"]
[2428,"ROBERT SPUDIĆ","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Uz čl. 31.6. \n- Brisati stavak jer pravne osobe već odavno ne trebaju imati pečat dok iste niti nemaju elektronički pečat"]
[2429,"DANIJELA HUBLIN","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Uz čl. 31.6. \n- Brisati stavak jer pravne osobe već odavno ne trebaju imati pečat dok iste niti nemaju elektronički pečat"]
[2430,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Pravne osobe nemaju svoj elektronički pečat već je isti vezan isključivo uz fizičku osobu. Također pečat pravne osobe odavno ne moraju imati, a često niti nemaju, pa je nejasno koji otisak pečata bi pohranili u Ministarstvu."]
[2431,"JASMINA FUKS","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Uz čl. 31.6. \n- Brisati stavak jer pravne osobe već odavno ne trebaju imati pečat dok iste niti nemaju elektronički pečat"]
[2432,"KRUNOSLAV HRNJAK","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","eIDAS uredba kaže \"(58) Kada je za transakciju potreban kvalificirani elektronički pečat pravne osobe, kvalificirani elektronički potpis ovlaštenog predstavnika pravne osobe trebao bi biti jednako prihvatljiv.\"\n\nPečat za pravne osobe nije obvezan, a dodatno elektronički pečat također nije obvezan jer eIDAS uredba predviđa potpisivanje kvalificiranim elektroničkim potpisom ovlaštenog predstavnika pravne osobe.\n\nNadalje svaki građanin RH ima pravo na eOI koja na sebi ima identifikacijski i potpisni certifikat pa samim time bilo da se radi u ime vještaka fizičke ili pravne osobe imamo sa čime potpisati.\n\neIDAS - Uredba (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ odnosno Zakon o provedbi Uredbe (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (NN 62/2017)"]
[2433,"ANTONIJA EREIZ","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Predlaže se brisati pečat za pravne osobe jer pravne osobe ga nisu dužne imati dok je za elektronički potpis nije moguće pohraniti."]
[2434,"LUCIJA IVANČIĆ","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Predlaže se ukidanje obveze pečata za pravne osobe, s obzirom na to da ga pravne osobe nisu dužne imati, dok elektronički potpis nije moguće pohraniti."]
[2435,"DANICA SMOJVER","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Prijedlog uz čl. 31.6. Brisati stavak jer pravne osobe već odavno ne trebaju imati pečat dok iste niti nemaju elektronički pečat"]
[2436,"MIRJANA KOS","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Uz čl. 31.6. \n- Brisati stavak jer pravne osobe već odavno ne trebaju imati pečat dok iste niti nemaju elektronički pečat"]
[2437,"DRAŽEN ŠPOLJARIĆ","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Pravne osobe nemaju svoj elektronički pečat već je isti vezan isključivo uz fizičku osobu."]
[2438,"TATJANA DESNICA","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Predlaže se brisati pečat za pravne osobe jer pravne osobe ga nisu dužne imati dok je za elektronički potpis nije moguće pohraniti"]
[2439,"SARA CURRI","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Predlaže se ukidanje obveze pečata za pravne osobe, s obzirom na to da ga pravne osobe nisu dužne imati, dok elektronički potpis nije moguće pohraniti."]
[2440,"ZRINKO RUČEVIĆ","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Članak 17. stavak 7. brisati, već dulji niz godina pravne osobe nemaju pečat i isti se ne koristi pa se nema što pohraniti u Ministarstvu."]
[2441,"LEDA RUČEVIĆ","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Pravne osobe nemaju svoj elektronički pečat već je isti vezan isključivo uz fizičku osobu."]
[2442,"MARTA AČKAR","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Predlaže se brisanje obveze pečata za pravne osobe, jer pravne osobe nisu dužne posjedovati pečat, dok elektronički potpis nije moguće  pohraniti."]
[2443,"JENI KRSTIČEVIĆ","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Potrebno je predvidjeti zaštitu imena vještaka u određenim uvjetima u kojima su mu ugroženi život ili zdravlje. Stoga predlažemo dodati odredbu da ime i prezime sudskog vještaka ne mora biti zaštićemo ukoliko bi otkrivanje moglo prouzročiti neposrednu i značajnu prijetnju osobnoj sigurnosti sudskog vještaka."]
[2444,"VATROSLAV ZOVKO","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Brisati stavak jer pravne osobe već odavno ne trebaju imati pečat dok iste niti nemaju elektronički pečat. Nadalje, fizičke osobe koje imaju licencu iz više različitih područja ne mogu imati pečat predloženog oblika jer je ist premali. Ili da se na pečat samo stavi ime i prezime, adrresa i naziv stalni sudski vještak"]
[2445,"ANA DŽAPO","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Predlaže se brisati stavak 6., pravne osobe ne trebaju imati pečat."]
[2446,"KATIJA MARČE","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Uz čl. 31.6. \n- Brisati stavak jer pravne osobe već odavno ne trebaju imati pečat dok iste niti nemaju elektronički pečat"]
[2447,"LJUBICA MILOŠ","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Uz čl. 31.6. \n- Brisati stavak jer pravne osobe već odavno ne trebaju imati pečat dok iste niti nemaju elektronički pečat"]
[2448,"IRENA ŽUNTAR","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Uz čl. 31.6. \n- Brisati stavak jer pravne osobe već odavno ne trebaju imati pečat dok iste niti nemaju elektronički pečat"]
[2449,"MARKO DVORSKI","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Pravne osobe nemaju svoj elektronički pečat već je isti vezan isključivo uz fizičku osobu."]
[2450,"MARKO DVORSKI","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Predlaže se brisanje stavka 7."]
[2451,"DUŠKA TARBUK","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Predlaže se brisanje stavka 7."]
[2452,"JOZO ŠITUM","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","- Brisati stavak jer pravne osobe već odavno ne trebaju imati pečat dok iste niti nemaju elektronički pečat"]
[2453,"INES LOZIĆ","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Pravne osobe nemaju svoj elektronički pečat već je isti vezan isključivo uz fizičku osobu. Također pečat pravne osobe odavno ne moraju imati, a često niti nemaju, pa je nejasno koji otisak pečata bi pohranili u Ministarstvu."]
[2454,"KSENIJA TOMAŠ","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Brisati stavak jer pravne osobe već odavno ne trebaju imati pečat dok iste niti nemaju elektronički pečat"]
[2455,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Brisati stavak jer pravne osobe već odavno ne trebaju imati pečat dok iste niti nemaju elektronički pečat"]
[2456,"ANISIJA BEŠLIĆ","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Uz čl. 31.6. \n- Brisati stavak jer pravne osobe već odavno ne trebaju imati pečat dok iste niti nemaju elektronički pečat"]
[2457,"INGRID SAVIĆ","Potpis i pečat,\nČlanak 31.","Uz čl. 31.6. \n- Brisati stavak jer pravne osobe već odavno ne trebaju imati pečat dok iste niti nemaju elektronički pečat"]
[2458,"JASENKA BUBIĆ","VIII. POTPIS I PEČAT  TE SLUŽBENA ISKAZNICA STALNOG SUDSKOG VJEŠTAKA ,\nIzdavanje službene iskaznice","Čl.31.\nPredlaže se brisati pečat za pravne osobe jer pravne osobe ga nisu dužne imati dok je za elektronički potpis nije moguće pohraniti."]
[2459,"PETAR ŠKAVIĆ","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Uz čl. 32.\n- Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana\nzaprimljenog zahtjeva."]
[2460,"DRAŽANA GRGA","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Dodati uz čl.32 st.5:\n(5) Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana\nzaprimljenog zahtjeva."]
[2461,"ANISIJA BEŠLIĆ","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Budući smo u 21. stoljeću i nastojimo sve digitalizirati predlažem da se vještaku omogući izdavanje iskaznice u vidu QR koda koji će moći spremiti na mobitel i koristiti u svakom trenutku."]
[2462,"BRANKA LUKAČEVIĆ-GREGIĆ","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana zaprimljenog zahtjeva."]
[2463,"SUAD KADRIĆ","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Dodati uz čl.32 st.5:\n(5) Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana zaprimljenog zahtjeva. \nosvrt:\nMišljenja sam da bi Ministarstvo vještacima trebalo izdati digitalnu službenu iskaznicu koju bi imao pohranjenu na mobilnom uređaju"]
[2464,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Dodati uz čl.32 st.5:\n(5) Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana zaprimljenog zahtjeva."]
[2465,"MELITA BESTVINA","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Dodati uz čl.32 st.5:\n(5) Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana zaprimljenog zahtjeva."]
[2466,"ROBERT SPUDIĆ","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Uz čl. 32. \n- Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana zaprimljenog zahtjeva."]
[2467,"DANIJELA HUBLIN","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Uz čl. 32. \n- Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana zaprimljenog zahtjeva."]
[2468,"RANKO GAVRILOVIĆ","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Pridružujem se drugim komenttorima u vezi roka izdavanja iskaznice (15 dana), kao i komentaru vezano za dostavu fotografije. Tijela državne uprave u pravilu posjeduju fotografije i Ministarstvo bi trebalo biti u mogućnosti koristiti te fotrografije. Što se tiče roka, napominjem da sam još prije više od godinu dana, po važećem pravilniku, dostavio svu potrebnu dokumentaciju i do danas nisam dobio iskaznicu."]
[2469,"KRUNOSLAV HRNJAK","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Fotografija za osobnu iskaznicu je dimenzija 3,5 cm x 4,5 centimetra pa molim Vas držite se tog standarda. Nadalje kako AKD izdaje osobne i vozačke tako neka nam s tom istom fotografijom koja je na osobnoj napravi iskaznice za vještake. Tko želi može si kod AKD-a naručiti i certifikate - uglavnom su nepotrebni jer svi vještaci imaju osobnu iskaznicu, neki imaju i iskaznice od komora s certifikatima. Ta cjelokupna zavrzlama s iskaznicama je nepotrebna 2025. godine. Svi imamo eOI za identifikaciju u stvarnom i elektroničkom svijetu, a registar vještaka je ionako javno dostupan pa se provjera vodi načelom uvida u osobnu i registar."]
[2470,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Trošak izdavanja iskaznice treba snositi Ministarstvo na taj način će se povećati ažurnost u izdavanju iskaznice."]
[2471,"LUCIJA IVANČIĆ","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Potrebno je definirati rok u kojem će se izdati iskaznica sudskom vještaku, još jedan dokaz kako ovaj prijedlog ne rješava niti formalne, a kamo li dubinske-konkretne probleme koje stalni sudski vještaci imaju u praksi u obavljanju svoga posla i davanja viskostručnih nalaza i mišljenja"]
[2472,"DANICA SMOJVER","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Prijedlog uz čl. 32. Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana zaprimljenog zahtjeva"]
[2473,"VALENTINA BAKOVIĆ DAGELIĆ","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","definirati rok za izdavanje iskaznice"]
[2474,"MIRJANA KOS","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","t.2. Službenu iskaznicu sudskom vještaku izdaje Ministarstvo, najkasnije u roku od 15 dana od zaprimanja zahtjeva"]
[2475,"LEDA RUČEVIĆ","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","definirati rok u kojem će Ministarstvo izdati iskaznicu sudskom vještaku, npr 15 dana."]
[2476,"ZRINKO RUČEVIĆ","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Nedostaju odredbe o rokovima u kojima Ministarstvo mora vještaku izdati iskaznicu. Predlaže se rok od 15 dana od dana zaprimljenog zahtjeva."]
[2477,"KATIJA MARČE","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Uz čl. 32. \n- Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana zaprimljenog zahtjeva."]
[2478,"LJUBICA MILOŠ","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Uz čl. 32. \n- Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana zaprimljenog zahtjeva."]
[2479,"JURICA DOBRINIĆ","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Defintivno mora biti rok u kojem će Ministarstvo izdati iskaznicu sudskom vještaku, npr 15 dana."]
[2480,"MARIO TKALEC","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Potrebno je definirati rok izrade službene iskaznice,"]
[2481,"DANICA SMOJVER","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Navesti uz čl. 32. Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana zaprimljenog zahtjeva."]
[2482,"IRENA ŽUNTAR","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Uz čl. 32. \n- Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana zaprimljenog zahtjeva."]
[2483,"JOZO ŠITUM","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Uz čl. 32. \n- Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana zaprimljenog zahtjeva."]
[2484,"KSENIJA TOMAŠ","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana zaprimljenog zahtjeva."]
[2485,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Uz čl. 32. \n- Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana zaprimljenog zahtjeva."]
[2486,"ANISIJA BEŠLIĆ","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Uz čl. 32. \n- Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana zaprimljenog zahtjeva."]
[2487,"INGRID SAVIĆ","Izdavanje službene iskaznice,\nČlanak 32.","Uz čl. 32. \n- Ministarstvo je dužno vještaku izdati iskaznicu u roku od 15 dana od dana zaprimljenog zahtjeva."]
[2488,"PETAR ŠKAVIĆ","Izgled službene iskaznice,\nČlanak 33.","Digitalna iskaznica ili barem iskaznica u obliku pametne kartice s certifikatima."]
[2489,"ANISIJA BEŠLIĆ","Izgled službene iskaznice,\nČlanak 33.","dodati stavak 4. koji glasi: službena iskaznica za stalne sudske vještake s odgovarajućim sadržajem izdat će se vještaku u digitalnom obliku."]
[2490,"PETAR ŠKAVIĆ","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Uz cijeli članak:\n- Riječi „kada mu je izrečena“ i „kada mu prestane“ zamijeniti sa „u roku od xx\ndana od dana izvršnosti rješenja kojim je utvrđena…“\n- Riječ „oduzima se“ zamijeniti sa „obvezan je vratiti“ i u skladu sa time\nprilagoditi kontekst"]
[2491,"SUAD KADRIĆ","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Sudski vještak je dužan vratiti službenu iskaznicu: u roku od 30 dana od dana pravomoćnosti Rješenja\nU slučaju da Ministarstvo izda digitalnu službenu iskaznicu - ista će biti digitalno poništena po pravomoćnosti Rješenja od strane Ministarstva"]
[2492,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Sudski vještak je dužan vratiti službenu iskaznicu: u roku od 30 dana od dana pravomoćnosti Rješenja"]
[2493,"MELITA BESTVINA","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Sudski vještak je dužan vratiti službenu iskaznicu: u roku od 30 dana od dana pravomoćnosti Rješenja"]
[2494,"ROBERT SPUDIĆ","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Uz cijeli članak:\n- Riječi „kada mu je izrečena“ i „kada mu prestane“ zamijeniti sa „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja kojim je utvrđena…“\n- Riječ „oduzima se“ zamijeniti sa „obvezan je vratiti“ i u skladu sa time prilagoditi kontekst"]
[2495,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Potrebno je propisati na koji način i u kojem roku se oduzima službena iskaznica kao i da isto stupa na snagu po pravomoćnosti i/ili izvršnosti određene zabrane. Također je potrebno propisati u kojem roku i na koji način se, kod privremene zabrane, vještaku vraća iskaznica"]
[2496,"ANTONIJA EREIZ","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Nužno je definirati način i rok za oduzimanje službene iskaznice, uz jasno utvrđivanje da oduzimanje stupa na snagu po pravomoćnosti i/ili izvršnosti donesene zabrane. Također, potrebno je odrediti rok i postupak vraćanja iskaznice vještaku u slučaju privremene zabrane."]
[2497,"LUCIJA IVANČIĆ","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Potrebno je propisati na koji način i u kojem roku se oduzima službena iskaznica kao i da isto stupa na snagu po pravomoćnosti i/ili izvršnosti određene zabrane. Također je potrebno propisati u kojem roku i na koji način se, kod privremene zabrane, vještaku vraća iskaznica"]
[2498,"DANICA SMOJVER","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Prijedlog:  riječ „oduzima se“ zamijeniti sa „obvezan je vratiti“ i u skladu sa time prilagoditi kontekst"]
[2499,"MIRJANA KOS","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","umjesto \"oduzima se\" bolje je službena iskaznica se \"vraća\" Ministarstvu i dodati u kojelm roku nakon što mu je izrečena privrmena zabrana ....."]
[2500,"MIRJANA KOS","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","definirati rokove u skladu sa ZUP-om"]
[2501,"LEDA RUČEVIĆ","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Potrebno je propisati na koji način i u kojem roku se oduzima službena iskaznica kao i da isto stupa na snagu po pravomoćnosti i/ili izvršnosti određene zabrane. Također je potrebno propisati u kojem roku i na koji način se, kod privremene zabrane, vještaku vraća iskaznica"]
[2502,"KATIJA MARČE","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Uz cijeli članak:\n- Riječi „kada mu je izrečena“ i „kada mu prestane“ zamijeniti sa „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja kojim je utvrđena…“\n- Riječ „oduzima se“ zamijeniti sa „obvezan je vratiti“ i u skladu sa time prilagoditi kontekst"]
[2503,"LJUBICA MILOŠ","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Uz cijeli članak:\n- Riječi „kada mu je izrečena“ i „kada mu prestane“ zamijeniti sa „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja kojim je utvrđena…“\n- Riječ „oduzima se“ zamijeniti sa „obvezan je vratiti“ i u skladu sa time prilagoditi kontekst"]
[2504,"INGRID ŽUDIH-KOROMAN","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","definirati rokove u skladu sa ZUP-om"]
[2505,"IRENA ŽUNTAR","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Uz cijeli članak:\n- Riječi „kada mu je izrečena“ i „kada mu prestane“ zamijeniti sa „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja kojim je utvrđena…“\n- Riječ „oduzima se“ zamijeniti sa „obvezan je vratiti“ i u skladu sa time prilagoditi kontekst"]
[2506,"MARKO DVORSKI","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Potrebno je propisati na koji način i u kojem roku se oduzima službena iskaznica kao i da isto stupa na snagu po pravomoćnosti i/ili izvršnosti određene zabrane. Također je potrebno propisati u kojem roku i na koji način se, kod privremene zabrane, vještaku vraća iskaznica"]
[2507,"MARKO DVORSKI","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Predlaže se promjena na način: 1. Službena iskaznica oduzima se stalnom sudskom vještaku u roku od 30 dana od dana izvršnosti rješenja o privremenoj zabrani obavljanja poslova stalnog sudskog vještaka"]
[2508,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Riječ „oduzima se“ zamijeniti sa „obvezan je vratiti“ i u skladu sa time prilagoditi kontekst"]
[2509,"GABRIEL HUMAČKIĆ","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Riječi „kada mu je izrečena“ i „kada mu prestane“ zamijeniti sa „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja kojim je utvrđena…“"]
[2510,"TONI MILJAK","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Potrebno je propisati na koji način i u kojem roku se oduzima službena iskaznica kao i da isto stupa na snagu po pravomoćnosti i/ili izvršnosti određene zabrane. Također je potrebno propisati u kojem roku i na koji način se, kod privremene zabrane, vještaku vraća iskaznica"]
[2511,"INES LOZIĆ","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Potrebno je propisati na koji način i u kojem roku se oduzima službena iskaznica kao i da isto stupa na snagu po pravomoćnosti i/ili izvršnosti određene zabrane. Također je potrebno propisati u kojem roku i na koji način se, kod privremene zabrane, vještaku vraća iskaznica"]
[2512,"KSENIJA TOMAŠ","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Riječi „kada mu je izrečena“ i „kada mu prestane“ zamijeniti sa „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja kojim je utvrđena…“\nRiječ „oduzima se“ zamijeniti sa „obvezan je vratiti“ i u skladu sa time prilagoditi kontekst"]
[2513,"ANISIJA BEŠLIĆ","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Uz cijeli članak:\n- Riječi „kada mu je izrečena“ i „kada mu prestane“ zamijeniti sa „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja kojim je utvrđena…“\n- Riječ „oduzima se“ zamijeniti sa „obvezan je vratiti“ i u skladu sa time prilagoditi kontekst"]
[2514,"INGRID SAVIĆ","Oduzimanje i poništavanje službene iskaznice,\nČlanak 35.","Uz cijeli članak:\n- Riječi „kada mu je izrečena“ i „kada mu prestane“ zamijeniti sa „u roku od xx dana od dana izvršnosti rješenja kojim je utvrđena…“\n- Riječ „oduzima se“ zamijeniti sa „obvezan je vratiti“ i u skladu sa time prilagoditi kontekst"]
[2515,"SUAD KADRIĆ","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nIX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE","Zaključno:\nZakonom o sudskim vještacima bi se uredili vrlo jasni uvjeti za obavljanje poslova sudskih vještaka, uvjeti za imenovanje i razrješenje sudskih vještaka, prava, dužnosti i odgovornost sudskih vještaka, nadzor nad radom vještaka, ustroj obvezne udruge sudskih vještaka ili Hrvatske komore sudskih vještaka kao i druga pitanja od značaja za rad vještaka.\nDonošenjem predloženog Zakona o sudskim vještacima omogućilo bi se sustavnije uređivanje područja rada sudskih vještaka, te poštivanje njihove neovisnosti i nepristranosti u radu, postiže se i veća učinkovitost sudova jer bi u postupku sudjelovali samo vještaci koji raspolažu naročitim stručnim znanjem, koji provode stalno stručno obrazovanje i raspolažu s najnovijim stručnim znanjima, vještaci čiji će nalazi i mišljenja biti stručno i činjenično utemeljeni.\nJedinstveno bi se uredilo pitanje naknada za obavljanje poslova sudskih vještaka na razini cijele države, kao i protokol plaćanja i predujma troškova jer ne mogu vještaci financirati unaprijed sudske postupke i čekati plaćanja s rokom od 1 – 5 godina.\nSigurni smo da MPUiDT ne može navesti niti jednu profesiju kojoj je vrijednost rada nepromijenjena 24 godine i još je nezakonito i neargumentirano smanjena od 2011.g. za 20% u postupcima privremeno financiranim iz proračuna? Ne plaća se nas iz sredstava proračuna, vještake plaćaju građani i pravne osobe, a troškovi sudskih sporova koji su financirani privremeno iz proračuna nakon pravomoćnih presuda naplaćuju se od okrivljenika, a promašene optužnice sa izrađenim vještačenjima padaju na teret države, za što vještaci nikako ne mogu biti odgovorni.\nIpak, nadamo se da postoji stvarna namjera odgovornog MPUiDT da se ovakvo neodrživo stanje promijeni !?\nSlijedom svega nabrojanog, predlažemo ustrojavanje Hrvatske komore sudskih vještaka ili obvezne udruge, koja bi bila samostalna strukovna organizacija koja čuva zvanje, ugled i čast vještaka, promiče, zastupa i usklađuje njihove zajedničke interese pred državnim i drugim tijelima. Edukacija za rad sa sudovima nije nimalo jednostavna i prezentaciju svog vještačenja na sudu ne može raditi svatko jer za to treba mnogo znanja, sigurnosti u svoju stručnost i sposobnost da svoj rad vještak vjerodostojno obrani i prezentira argumentima i izvorima podataka.\nKomora ili obvezna udruga bi u suradnji sa MPUiDT provodila odredbe Zakona o vještacima, Kodeksa etike stalnih sudskih vještaka, organizirala pripremu i provedbu stručnih ispita u dijelu poznavanja svih zakona koje struke vještaka moraju poznavati, izrađivala bi programe ispita za svih 50 struka i organizirala pripremne seminare na kojima bi kandidati stjecali nužna dodatna znanja uz mentore, koja su propisana ispitnim programima uz vođenje Imenika sudskih vještaka i Imenika pravnih osoba ovlaštenih za poslove vještačenja. Komora bi morala kao do sada naša udruga imati stručne mentore i predavače za svih 50 struka i 140 specijalnosti, dok bi Ministarstvo pravosuđa osiguravalo predavače iz područja pravne regulative."]
[2516,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nIX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE","Zaključno:\nZakonom o sudskim vještacima bi se uredili vrlo jasni uvjeti za obavljanje poslova sudskih vještaka, uvjeti za imenovanje i razrješenje sudskih vještaka, prava, dužnosti i odgovornost sudskih vještaka, nadzor nad radom vještaka, ustroj obvezne udruge sudskih vještaka ili Hrvatske komore sudskih vještaka kao i druga pitanja od značaja za rad vještaka.\nDonošenjem predloženog Zakona o sudskim vještacima omogućilo bi se sustavnije uređivanje područja rada sudskih vještaka, te poštivanje njihove neovisnosti i nepristranosti u radu, postiže se i veća učinkovitost sudova jer bi u postupku sudjelovali samo vještaci koji raspolažu naročitim stručnim znanjem, koji provode stalno stručno obrazovanje i raspolažu s najnovijim stručnim znanjima, vještaci čiji će nalazi i mišljenja biti stručno i činjenično utemeljeni.\nJedinstveno bi se uredilo pitanje naknada za obavljanje poslova sudskih vještaka na razini cijele države, kao i protokol plaćanja i predujma troškova jer ne mogu vještaci financirati unaprijed sudske postupke i čekati plaćanja s rokom od 1 – 5 godina.\nSigurni smo da MPUiDT ne može navesti niti jednu profesiju kojoj je vrijednost rada nepromijenjena 24 godine i još je nezakonito i neargumentirano smanjena od 2011.g. za 20% u postupcima privremeno financiranim iz proračuna? Ne plaća se nas iz sredstava proračuna, vještake plaćaju građani i pravne osobe, a troškovi sudskih sporova koji su financirani privremeno iz proračuna nakon pravomoćnih presuda naplaćuju se od okrivljenika, a promašene optužnice sa izrađenim vještačenjima padaju na teret države, za što vještaci nikako ne mogu biti odgovorni.\nIpak, nadamo se da postoji stvarna namjera odgovornog MPUiDT da se ovakvo neodrživo stanje promijeni !?\nSlijedom svega nabrojanog, predlažemo ustrojavanje Hrvatske komore sudskih vještaka ili obvezne udruge, koja bi bila samostalna strukovna organizacija koja čuva zvanje, ugled i čast vještaka, promiče, zastupa i usklađuje njihove zajedničke interese pred državnim i drugim tijelima. Edukacija za rad sa sudovima nije nimalo jednostavna i prezentaciju svog vještačenja na sudu ne može raditi svatko jer za to treba mnogo znanja, sigurnosti u svoju stručnost i sposobnost da svoj rad vještak vjerodostojno obrani i prezentira argumentima i izvorima podataka.\nKomora ili obvezna udruga bi u suradnji sa MPUiDT provodila odredbe Zakona o vještacima, Kodeksa etike stalnih sudskih vještaka, organizirala pripremu i provedbu stručnih ispita u dijelu poznavanja svih zakona koje struke vještaka moraju poznavati, izrađivala bi programe ispita za svih 50 struka i organizirala pripremne seminare na kojima bi kandidati stjecali nužna dodatna znanja uz mentore, koja su propisana ispitnim programima uz vođenje Imenika sudskih vještaka i Imenika pravnih osoba ovlaštenih za poslove vještačenja. Komora bi morala kao do sada naša udruga imati stručne mentore i predavače za svih 50 struka i 140 specijalnosti, dok bi Ministarstvo pravosuđa osiguravalo predavače iz područja pravne regulative."]
[2517,"MELITA BESTVINA","PRAVILNIK  O STALNIM SUDSKIM VJEŠTACIMA,\nIX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE","Zaključno:\nZakonom o sudskim vještacima bi se uredili vrlo jasni uvjeti za obavljanje poslova sudskih vještaka, uvjeti za imenovanje i razrješenje sudskih vještaka, prava, dužnosti i odgovornost sudskih vještaka, nadzor nad radom vještaka, ustroj obvezne udruge sudskih vještaka ili Hrvatske komore sudskih vještaka kao i druga pitanja od značaja za rad vještaka.\nDonošenjem predloženog Zakona o sudskim vještacima omogućilo bi se sustavnije uređivanje područja rada sudskih vještaka, te poštivanje njihove neovisnosti i nepristranosti u radu, postiže se i veća učinkovitost sudova jer bi u postupku sudjelovali samo vještaci koji raspolažu naročitim stručnim znanjem, koji provode stalno stručno obrazovanje i raspolažu s najnovijim stručnim znanjima, vještaci čiji će nalazi i mišljenja biti stručno i činjenično utemeljeni.\nJedinstveno bi se uredilo pitanje naknada za obavljanje poslova sudskih vještaka na razini cijele države, kao i protokol plaćanja i predujma troškova jer ne mogu vještaci financirati unaprijed sudske postupke i čekati plaćanja s rokom od 1 – 5 godina.\nSigurni smo da MPUiDT ne može navesti niti jednu profesiju kojoj je vrijednost rada nepromijenjena 24 godine i još je nezakonito i neargumentirano smanjena od 2011.g. za 20% u postupcima privremeno financiranim iz proračuna? Ne plaća se nas iz sredstava proračuna, vještake plaćaju građani i pravne osobe, a troškovi sudskih sporova koji su financirani privremeno iz proračuna nakon pravomoćnih presuda naplaćuju se od okrivljenika, a promašene optužnice sa izrađenim vještačenjima padaju na teret države, za što vještaci nikako ne mogu biti odgovorni.\nIpak, nadamo se da postoji stvarna namjera odgovornog MPUiDT da se ovakvo neodrživo stanje promijeni !?\nSlijedom svega nabrojanog, predlažemo ustrojavanje Hrvatske komore sudskih vještaka ili obvezne udruge, koja bi bila samostalna strukovna organizacija koja čuva zvanje, ugled i čast vještaka, promiče, zastupa i usklađuje njihove zajedničke interese pred državnim i drugim tijelima. Edukacija za rad sa sudovima nije nimalo jednostavna i prezentaciju svog vještačenja na sudu ne može raditi svatko jer za to treba mnogo znanja, sigurnosti u svoju stručnost i sposobnost da svoj rad vještak vjerodostojno obrani i prezentira argumentima i izvorima podataka.\nKomora ili obvezna udruga bi u suradnji sa MPUiDT provodila odredbe Zakona o vještacima, Kodeksa etike stalnih sudskih vještaka, organizirala pripremu i provedbu stručnih ispita u dijelu poznavanja svih zakona koje struke vještaka moraju poznavati, izrađivala bi programe ispita za svih 50 struka i organizirala pripremne seminare na kojima bi kandidati stjecali nužna dodatna znanja uz mentore, koja su propisana ispitnim programima uz vođenje Imenika sudskih vještaka i Imenika pravnih osoba ovlaštenih za poslove vještačenja. Komora bi morala kao do sada naša udruga imati stručne mentore i predavače za svih 50 struka i 140 specijalnosti, dok bi Ministarstvo pravosuđa osiguravalo predavače iz područja pravne regulative."]
[2518,"PETAR ŠKAVIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Uz čl. 37.\n- Članak 30. stavak 4. ne postoji u prijedlogu Pravilnika"]
[2519,"SUAD KADRIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Izmjena:  stavak 4. u čl.30 ne postoji u prijedlogu Pravilnika"]
[2520,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Izmjena:  stavak 4. u čl.30 ne postoji u prijedlogu Pravilnika"]
[2521,"MELITA BESTVINA","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Izmjena:  stavak 4. u čl.30 ne postoji u prijedlogu Pravilnika"]
[2522,"ROBERT SPUDIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Uz čl. 37. \n Članak 30. stavak 4. ne postoji u prijedlogu Pravilnika"]
[2523,"RUČEVIĆ VJEŠTAČENJA D.O.O. ZA KNJIGOVODSTVENA, RAČUNOVODSTVENA I FINANCIJSKA VJEŠTAČENJA","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Predloženo nije moguće jer čl. 30. ne sadrži stavak 4."]
[2524,"JASMINA FUKS","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Uz čl. 37. \n Članak 30.4. ne postoji u prijedlogu Pravilnika"]
[2525,"ANTONIJA EREIZ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Predloženo rješenje nije moguće jer članak 30. ne uključuje stavak 4., te se odnosi na članak 32. stavak 4"]
[2526,"LUCIJA IVANČIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Članak 30. stavak 4. ne postoji pa je članak 37. u tom dijelu nerazumljiv."]
[2527,"MIRJANA KOS","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. "," Članak 30. stavak 4. ne postoji u prijedloguPravilnika. Nastavno na Prijedlog pravilnika proizlazi da se isto odnosni zapravo na članak  32. stavak 4."]
[2528,"JASMINKA PJEVIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Članak 30. stavak 4. ne postoji pa je članak 37. u tom dijelu nerazumljiv."]
[2529,"LEDA RUČEVIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Nepostojeći stavak 4 članka 30."]
[2530,"ZRINKO RUČEVIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Članak 30. stavak 4. ne postoji pa je članak 37. u tom dijelu nerazumljiv."]
[2531,"PETAR ERAKOVIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Članak 30. stavak 4. ne postoji u prijedlogu Pravilnika"]
[2532,"LJUBICA MILOŠ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. "," Članak 30. stavak 4. ne postoji u prijedlogu Pravilnika"]
[2533,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Članak 30. stavak 4. ne postoji u prijedlogu Pravilnika"]
[2534,"ALEKSANDER VRANKO","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Kako svi navedeni članci ovog Pravilnika zadiru u pretjeranu \"distopijsku\" kontrolu/nadzor rada i digniteta vještačke struke što graniči s nepovjerenjem izvršnog tijela vlasti u rad vještaka koji je usko vezan sa sudskom vlašću, dakle u rad same sudske vlasti, ovaj pravilnik treba odbaciti u cijelosti i izraditi novi zakon o sudskim vještacima i pravilnik zajedno u suradnji sa svim pripadnicima vještačkih struka, odnosno svih onih  koji će biti voljni zastupati interese istih."]
[2535,"MARKO DVORSKI","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. "," Članak 30. stavak 4. ne postoji u prijedlogu Pravilnika, dakle predloženo nije moguće jer čl. 30. ne sadrži stavak 4., izvjesno se odnosi na čl. 32 . 4."]
[2536,"TONI MILJAK","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Članak 30. stavak 4. ne postoji u prijedlogu Pravilnika. Nastavno na Prijedlog pravilnika proizlazi da bi u biti bila riječ u članku 32. stavak 4."]
[2537,"INES LOZIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Predloženo nije moguće jer čl. 30. ne sadrži stavak 4., izvjesno se odnosi na čl. 32 . 4."]
[2538,"KSENIJA TOMAŠ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Članak 30. stavak 4. ne postoji u prijedlogu Pravilnika"]
[2539,"GABRIEL HUMAČKIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Uz čl. 37. \n Članak 30. stavak 4. ne postoji u prijedlogu Pravilnika"]
[2540,"ANISIJA BEŠLIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Uz čl. 37. \n Članak 30. stavak 4. ne postoji u prijedlogu Pravilnika"]
[2541,"VLATKA BRATIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. "," Članak 30. stavak 4. ne postoji u prijedlogu Pravilnika"]
[2542,"INGRID SAVIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Uz čl. 37. \n Članak 30. stavak 4. ne postoji u prijedlogu Pravilnika"]
[2543,"BORIS BELUNJAK","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 37. ","Članak 30. stavak 4. ne postoji u prijedlogu ovog Pravilnika."]
[2544,"SUAD KADRIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Dodati uz čl.38:\nVještačenja koja su određena za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima (NN 38/14, 29/16, 61/19) završiti će se odredbama tog Pravilnika. \nVještaci postavljeni po dosadašnjim propisima:\n-Pravilnik o uvjetima za obavljanje poslova sudskog vještačenja društvenih, pravnih i fizičkih osoba, te njihovim pravima i dužnostima (NN br. 44/81),\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br.21/1998.g.)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br. 88/08, 8/09, 126/11 i 120/12)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br. 38/14, 123/15, 29/16 -ispr. i 61/19),\nnastavljaju sa vršenjem dužnosti sve do opoziva zbog razloga utvrđenih čl.11 ovog Pravilnika.\nUpravni sud u Zagrebu i Splitu posebno ukazuju na to „da je i prijelaznom odredbom čl. 35. st. 1. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (NN 21/22 ZS) propisano da stalni sudski vještaci imenovani do tada nastavljaju obavljati navedene poslove do isteka vremena na koje su imenovani. Ovo znači da je čak i sâm zakonodavac ocijenio da daljnje neispunjavanje propisanih uvjeta za imenovanje sudskim vještakom nema i ne može imati tako presudan utjecaj po prava i interese stranaka u sudskim postupcima i po zaštitu integriteta sudskih postupaka da bi bilo potrebno trenutačno onemogućiti rad stalnih sudskih vještaka koji stupanjem na snagu novog propisa više ne bi ispunjavali propisane uvjete za imenovanje.\nSituacija u kojoj na temelju sadržajno istih odredbi ZS-a u pogledu uvjeta za imenovanje stalnim sudskim vještakom sudski vještaci odjednom nakon 15,20 i više godina više ne mogu biti imenovani za stalne sudske vještake u području za koje su prethodno više puta bila imenovani - i to samo zbog činjenice da se u međuvremenu promijenila nadležnost za imenovanje stalnih sudskih vještaka - po ocjeni ovog suda doista predstavlja pretjerani formalizam i narušavanje tužiteljičinih stečenih prava i legitimnih očekivanja“."]
[2545,"MELITA BESTVINA","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Dodati uz čl.38:\nVještačenja koja su određena za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima (NN 38/14, 29/16, 61/19) završiti će se odredbama tog Pravilnika. \nVještaci postavljeni po dosadašnjim propisima:\n-Pravilnik o uvjetima za obavljanje poslova sudskog vještačenja društvenih, pravnih i fizičkih osoba, te njihovim pravima i dužnostima (NN br. 44/81),\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br.21/1998.g.)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br. 88/08, 8/09, 126/11 i 120/12)\n-Pravilnik o stalnim sudskim vještacima (NN br. 38/14, 123/15, 29/16 -ispr. i 61/19),\nnastavljaju sa vršenjem dužnosti sve do opoziva zbog razloga utvrđenih čl.11 ovog Pravilnika.\nUpravni sud u Zagrebu i Splitu posebno ukazuju na to „da je i prijelaznom odredbom čl. 35. st. 1. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (NN 21/22 ZS) propisano da stalni sudski vještaci imenovani do tada nastavljaju obavljati navedene poslove do isteka vremena na koje su imenovani. Ovo znači da je čak i sâm zakonodavac ocijenio da daljnje neispunjavanje propisanih uvjeta za imenovanje sudskim vještakom nema i ne može imati tako presudan utjecaj po prava i interese stranaka u sudskim postupcima i po zaštitu integriteta sudskih postupaka da bi bilo potrebno trenutačno onemogućiti rad stalnih sudskih vještaka koji stupanjem na snagu novog propisa više ne bi ispunjavali propisane uvjete za imenovanje.\nSituacija u kojoj na temelju sadržajno istih odredbi ZS-a u pogledu uvjeta za imenovanje stalnim sudskim vještakom sudski vještaci odjednom nakon 15,20 i više godina više ne mogu biti imenovani za stalne sudske vještake u području za koje su prethodno više puta bila imenovani - i to samo zbog činjenice da se u međuvremenu promijenila nadležnost za imenovanje stalnih sudskih vještaka - po ocjeni ovog suda doista predstavlja pretjerani formalizam i narušavanje tužiteljičinih stečenih prava i legitimnih očekivanja“."]
[2546,"ROBERT SPUDIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Uz čl. 38. dodati stavak 2. \n- Predmeti preuzeti za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) se obračunavaju po tom Pravilniku."]
[2547,"JASMINA FUKS","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Uz čl. 38. dodati stavak 2. \n- Predmeti preuzeti za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) se obračunavaju po tom Pravilniku."]
[2548,"MAIDA MUSTAĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Dodati:\nVještačenja koja su određena za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima (NN 38/14, 29/16, 61/19) završiti će se odredbama tog Pravilnika."]
[2549,"LUCIJA IVANČIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Predlaže se dodati stavak 2.:\nPredmeti preuzeti u rad za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) obračunavaju se po tom Pravilniku."]
[2550,"DANICA SMOJVER","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Prijedlog uz čl. 38. dodati stavak 2.  Predmeti preuzeti za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) se obračunavaju po tom Pravilniku"]
[2551,"MIRJANA KOS","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Uz čl. 38. dodati stavak 2. \n- Predmeti preuzeti za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) se obračunavaju po tom Pravilniku."]
[2552,"JASMINKA PJEVIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Uz čl. 38. dodati stavak 2. \n- Predmeti preuzeti za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) se obračunavaju po tom Pravilniku."]
[2553,"LEDA RUČEVIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Predmeti preuzeti u rad za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) obračunavaju se po tom Pravilniku."]
[2554,"IVA JANKOVIĆ TOKMAKOVIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Predlaže se dodati stavak 2.:\nPredmeti preuzeti u rad za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) obračunavaju se po tom Pravilniku."]
[2555,"ZRINKO RUČEVIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Predlaže se dodati stavak 2.: \nPredmeti preuzeti u rad za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) obračunavaju se po tom Pravilniku."]
[2556,"ANA DŽAPO","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Predlaže se dodati stavak: Predmeti preuzeti za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) se obračunavaju po tom Pravilniku."]
[2557,"KATIJA MARČE","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Uz čl. 38. dodati stavak 2. \n- Predmeti preuzeti za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) se obračunavaju po tom Pravilniku."]
[2558,"LJUBICA MILOŠ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Uz čl. 38. dodati stavak 2. \n- Predmeti preuzeti za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) se obračunavaju po tom Pravilniku."]
[2559,"MARKO DVORSKI","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Uz čl. 38. dodati stavak 2.\n- Predmeti preuzeti za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) se obračunavaju po tom Pravilniku"]
[2560,"TONI MILJAK","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Predlaže se dodavanje stavka 2. (čl. 38. st.2.) koji glasi: ''Predmeti preuzeti za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) se obračunavaju po tom Pravilniku''"]
[2561,"JOZO ŠITUM","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Uz čl. 38. dodati stavak 2. \n- Predmeti preuzeti za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) se obračunavaju po tom Pravilniku."]
[2562,"KSENIJA TOMAŠ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Predmeti preuzeti za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) se obračunavaju po tom Pravilniku."]
[2563,"GABRIEL HUMAČKIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Predmeti preuzeti za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) se obračunavaju po tom Pravilniku."]
[2564,"ANISIJA BEŠLIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Uz čl. 38. dodati stavak 2. \n- Predmeti preuzeti za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) se obračunavaju po tom Pravilniku"]
[2565,"INGRID SAVIĆ","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Uz čl. 38. dodati stavak 2. \n- Predmeti preuzeti za vrijeme važenja Pravilnika o stalnim sudskim vještacima („Narodne novine“, br. 38/14., 123/15., 29/16. i 61/19.) se obračunavaju po tom Pravilniku."]
[2566,"BORIS BELUNJAK","IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 38. ","Propisati kako se obračunavaju (po kojom vrijednosti boda) predmeti za koje su nalozi/rješenja o imenovanju vještačenja  preuzeti za vrijeme starog Pravilnika o sudskim vještacima propisanih NN 38/14 do 61/19),  a nalazi vještačenja budu izrađeni i predani e-komunikacijom  kada bude važeći novi pravilnik."]
[2567,"SUAD KADRIĆ","PRILOZI,\nPrilog 1  ","Prijedlog izmjene/napomene:\nPredlaže se brisanje obveze vođenja dnevnika rada vještaka, budući da ista predstavlja značajno administrativno i organizacijsko opterećenje, bez stvarne koristi za učinkovitost ili kvalitetu rada.\n\nObrazloženje:\nVođenje dnevnika rada u praksi se pokazalo iznimno zahtjevnim i teško održivim, osobito za vještake koji imaju veći broj predmeta. Sustav dnevnika često rezultira nelogičnim, pa i netočnim podacima, jer je nemoguće precizno i kontinuirano evidentirati sve faze rada u stvarnom vremenu.\n\nU mnogim slučajevima kašnjenja u izradi nalaza nisu uzrokovana radom vještaka, već nedostavljanjem dokumentacije, nepostojanjem dokaza ili zakašnjelim odgovorima stranaka i sudova, što dnevnik ne može objektivno prikazati.\n\nUmjesto toga, nadzor nad radom vještaka treba se temeljiti na stvarnim rokovima, evidentiranim dostavama i komunikaciji sa sudom, a ne na formalnim evidencijama koje dodatno birokratiziraju rad i odvlače vrijeme od stručnog sadržaja.\n\nVođenje dnevnika ne doprinosi transparentnosti ni kvaliteti, već stvara nepotrebno administrativno opterećenje i povećava rizik od formalnih pogrešaka, što nije u interesu ni vještaka ni suda."]
[2568,"LEDA RUČEVIĆ","PRILOZI,\nPrilog 1  ","Predlaže se brisanje obveze vođenja dnevnika rada vještaka, budući da ista predstavlja značajno administrativno i organizacijsko opterećenje, bez stvarne koristi za učinkovitost ili kvalitetu rada."]
[2569,"VLATKA BRATIĆ","PRILOZI,\nPrilog 1  ","Prijedlog izmjene/napomene:\nPredlaže se brisanje obveze vođenja dnevnika rada vještaka, budući da ista predstavlja značajno administrativno i organizacijsko opterećenje, bez stvarne koristi za učinkovitost ili kvalitetu rada.\n\nObrazloženje:\nVođenje dnevnika rada u praksi se pokazalo iznimno zahtjevnim i teško održivim, osobito za vještake koji imaju veći broj predmeta. Sustav dnevnika često rezultira nelogičnim, pa i netočnim podacima, jer je nemoguće precizno i kontinuirano evidentirati sve faze rada u stvarnom vremenu.\n\nU mnogim slučajevima kašnjenja u izradi nalaza nisu uzrokovana radom vještaka, već nedostavljanjem dokumentacije, nepostojanjem dokaza ili zakašnjelim odgovorima stranaka i sudova, što dnevnik ne može objektivno prikazati.\n\nUmjesto toga, nadzor nad radom vještaka treba se temeljiti na stvarnim rokovima, evidentiranim dostavama i komunikaciji sa sudom, a ne na formalnim evidencijama koje dodatno birokratiziraju rad i odvlače vrijeme od stručnog sadržaja.\n\nVođenje dnevnika ne doprinosi transparentnosti ni kvaliteti, već stvara nepotrebno administrativno opterećenje i povećava rizik od formalnih pogrešaka, što nije u interesu ni vještaka ni suda."]
[2570,"ANTE BEUS","PRILOZI,\nPrilog 1  ","Prijedlog izmjene/napomene:\nPredlaže se brisanje obveze vođenja dnevnika rada vještaka, budući da ista predstavlja značajno administrativno i organizacijsko opterećenje, bez stvarne koristi za učinkovitost ili kvalitetu rada.\n\nObrazloženje:\nVođenje dnevnika rada u praksi se pokazalo iznimno zahtjevnim i teško održivim, osobito za vještake koji imaju veći broj predmeta. Sustav dnevnika često rezultira nelogičnim, pa i netočnim podacima, jer je nemoguće precizno i kontinuirano evidentirati sve faze rada u stvarnom vremenu.\n\nU mnogim slučajevima kašnjenja u izradi nalaza nisu uzrokovana radom vještaka, već nedostavljanjem dokumentacije, nepostojanjem dokaza ili zakašnjelim odgovorima stranaka i sudova, što dnevnik ne može objektivno prikazati.\n\nUmjesto toga, nadzor nad radom vještaka treba se temeljiti na stvarnim rokovima, evidentiranim dostavama i komunikaciji sa sudom, a ne na formalnim evidencijama koje dodatno birokratiziraju rad i odvlače vrijeme od stručnog sadržaja.\n\nVođenje dnevnika ne doprinosi transparentnosti ni kvaliteti, već stvara nepotrebno administrativno opterećenje i povećava rizik od formalnih pogrešaka, što nije u interesu ni vještaka ni suda."]
[2571,"MLADEN OŽIĆ","PRILOZI,\nPrilog 1  ","Izbaciti Prilog 1 tj. Dnevnik vještačenja."]
[2572,"PETAR ŠKAVIĆ","Prilog 1  ,\nDnevnik vještačenja","U sustavu eKomunikacije imena stranaka su navedena sa inicijalima. Ovdje se traži da se ispunjava ime stranke što je u suprotnosti sa postojećim GDPR propisima."]
[2573,"ANISIJA BEŠLIĆ","Prilog 1  ,\nDnevnik vještačenja","Poništiti odredbu o obvezi vođenja dnevnika vještačenja jer nije svrsishodan, a osim toga vođenjem dnevnika na ovakav način krši se GDPR. Uvidom u sudsku praksu nigdje se ne navode imena stranaka nego se samo navode inicijali."]
[2574,"ZLATKO OMERHODŽIĆ","Prilog 1  ,\nDnevnik vještačenja","U sustavu eKomunikacije imena stranaka su navedena sa inicijalima. Ovdje se traži da se ispunjava ime stranke što je u suprotnosti sa postojećim GDPR propisima"]
[2575,"PETAR ŠKAVIĆ"," Prilog 2,\nObrazac službene iskaznice stalnog sudskog vještaka","Omogućiti izradu digitalne iskaznice koja bi imala i ceritfikate (potpisne i identifikacijske) te se mogla koristiti u sustavu eKomunikacije i eGrađana."]
[2576,"ANISIJA BEŠLIĆ"," Prilog 2,\nObrazac službene iskaznice stalnog sudskog vještaka","U pravilniku nije propisan rok u kojemu Ministarstvo treba izraditi iskaznicu, a što bi trebalo biti važno kod identifikacije vještaka. Postavlja se pitanje, što ako se od vještaka traži identifikacija, a Ministarstvo kasni jer Pravilnikom nije određen rok za izradu iskaznice."]
[2577,"ANISIJA BEŠLIĆ"," Prilog 2,\nObrazac službene iskaznice stalnog sudskog vještaka","Uvesti digitalnu iskaznicu jer su svi poslovi vještačenja digitalizirani, počev od digitalnog potpisa, slanja vještačenja preko eKomunikacije itd."]
[2578,"SUAD KADRIĆ"," Prilog 2,\nObrazac službene iskaznice stalnog sudskog vještaka","Potrebno je da Ministarstvo izda digitalnu službenu iskaznicu"]
[2579,"ZLATKO OMERHODŽIĆ"," Prilog 2,\nObrazac službene iskaznice stalnog sudskog vještaka","Trošak fotografije i ostali troškovi treba snositi Ministarstvo. Na taj način će se povećati ažurnost prilikom dodjele iskaznica"]