{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":113,"n_cols":6,"rows_kept":113,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu prijedloga Zakona o posredovanju u prometu nekretnina"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"LUKA LUKETIN","Zakon o posredovanju u prometu nekretnina","U prijedlogu zakona mora biti naveden najveći problem posredovanja s kojim se građani susreću. Zakon jasno definira nalogodavca, posrednika i treću osobu. Osoba koja se javlja na oglas posrednika je treća osoba. Posrednik već ima zakonsku obvezu prema nalogodavcu pronaći osobu i nastojati da dođe do sklapanja ugovora. U praksi nijedan posrednik to ne radi, već odbija treću osobu ukoliko i sama ne postane nalogodavac. Ukoliko radite novi zakon zbog \"veće zaštite građana i stjecanja povjerenja\", ovakvu praksu morate sankcionirati"]
[2,"MIRO OPAČAK","Zakon o posredovanju u prometu nekretnina","Savjetovanje o Nacrtu prijedloga Zakona o posredovanju u prometu nekretnina\nPrimjedbe i prijedlozi s aspekta prava gluhih i nagluhih osoba\n1. Opći komentar\n\nPozdravlja se donošenje novog Zakona o posredovanju u prometu nekretnina s ciljem unapređenja transparentnosti i zaštite korisnika usluga. Međutim, u Nacrtu prijedloga Zakona nedostaje izričito razmatranje pristupačnosti i ravnopravnosti gluhih i nagluhih osoba kao korisnika usluga posredovanja u prometu nekretnina.\n\nGluhe i nagluhe osobe često se suočavaju s komunikacijskim barijerama u postupcima kupnje, prodaje i najma nekretnina, što može dovesti do nerazumijevanja ugovornih obveza i nejednakog položaja na tržištu.\n\n2. Prijedlog dopune – načelo nediskriminacije i pristupačnosti\n\nPrijedlog: U opće odredbe Zakona predlaže se uvrstiti odredbu kojom se propisuje obveza posrednika u prometu nekretnina da osiguraju pristupačnu komunikaciju s osobama s invaliditetom, uključujući gluhe i nagluhe osobe.\n\nObrazloženje: Time bi se osiguralo usklađivanje Zakona s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom i Zakonom o suzbijanju diskriminacije te spriječila neizravna diskriminacija u pristupu uslugama.\n\n3. Prijedlog dopune – pristupačna komunikacija i informiranje\n\nPrijedlog: Propisati da posrednik u prometu nekretnina, na zahtjev gluhe ili nagluhe osobe, mora omogućiti pristupačne oblike komunikacije, kao što su:\n\npisana komunikacija jasnim i razumljivim jezikom\n\nelektronička komunikacija (e-mail, poruke)\n\nosiguravanje tumača hrvatskog znakovnog jezika u ključnim fazama postupka\n\nObrazloženje: Ugovori o posredovanju i ostala dokumentacija imaju značajne pravne i financijske posljedice. Gluhe osobe moraju imati mogućnost potpunog razumijevanja sadržaja i uvjeta, što se može osigurati samo pristupačnom komunikacijom.\n\n4. Prijedlog dopune – informiranje o pravima korisnika\n\nPrijedlog: U odredbe koje se odnose na obveze posrednika uvesti obvezu pružanja informacija o pravima i obvezama korisnika u pristupačnom obliku za gluhe i nagluhe osobe.\n\nObrazloženje: Pristupačne informacije smanjuju rizik od nesporazuma, jačaju pravnu sigurnost i povjerenje korisnika u posrednike.\n\n5. Prijedlog dopune – edukacija posrednika\n\nPrijedlog: Razmotriti uvođenje obveze osnovne edukacije posrednika u prometu nekretnina o komunikaciji s osobama s invaliditetom, uključujući gluhe i nagluhe osobe.\n\nObrazloženje: Edukacija bi pridonijela kvalitetnijem pružanju usluga, smanjenju pritužbi i većoj profesionalnosti sektora.\n\n6. Zaključak\n\nPredložene dopune doprinijele bi ravnopravnom položaju gluhih i nagluhih osoba na tržištu nekretnina te usklađivanju Zakona s nacionalnim i međunarodnim propisima o zaštiti prava osoba s invaliditetom. Poziva se predlagatelj Zakona da uvaži navedene prijedloge u daljnjem zakonodavnom postupku."]
[3,"MARKO VEDRIŠ","Zakon o posredovanju u prometu nekretnina","U prijedlogu Zakona nije dovoljno jasno i nedvosmisleno definirano da posrednik u istoj transakciji ne može naplatiti posredničku naknadu i od prodavatelja i od kupca. Takva praksa dovodi do očitog sukoba interesa, budući da posrednik ima izravan financijski interes da se transakcija realizira po što višoj cijeni, iako formalno zastupa obje ugovorne strane. Time se narušava načelo profesionalne pažnje te transparentnosti poslovanja, a potrošači nisu jasno i pravodobno informirani o stvarnom ekonomskom interesu posrednika.\n\nNavedeno je protivno ciljevima Direktive 2005/29/EZ o nepoštenoj poslovnoj praksi, osobito u dijelu koji se odnosi na zabranu zavaravajućih praksi i prikrivanje stvarnog poslovnog interesa. Radi pravne sigurnosti i zaštite potrošača, predlažem da se u Zakon izričito unese odredba kojom se zabranjuje istodobna naplata posredničke naknade od prodavatelja i kupca za istu transakciju."]
[4,"MARKO VEDRIŠ","Zakon o posredovanju u prometu nekretnina","Prijedlog Zakona ne adresira u dovoljnoj mjeri pitanje provjere porijekla imovine i sredstava kupaca nekretnina, unatoč činjenici da se, prema javno dostupnim podacima, značajan dio transakcija na tržištu nekretnina u Republici Hrvatskoj provodi u gotovini (prema nekim izvorima preko 60% transakcija).\n\nS obzirom na ulogu posrednika u prometu nekretnina kao ključnih sudionika u transakcijama visoke vrijednosti, predlažem da se u slučajevima kada posrednik sklapa ugovor o posredovanju s kupcem propiše obveza provođenja dubinske analize stranke, uključujući provjeru porijekla sredstava, kao i obveza prijave sumnjivih transakcija nadležnim tijelima. Time bi se posrednike, u jasno definiranim i razmjernim situacijama, uključilo u sustav primjene Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma, po uzoru na obveze koje već imaju javni bilježnici, odvjetnici i revizori."]
[5,"LIDIJA PFARRER","Zakon o posredovanju u prometu nekretnina","Obavezno donijeti Pravilnik o minimalnim uvjetima za prezentaciju nekretnine kojom se posreduje. U sadašnjem vremenu prikazi nekretnina su sramotni, neki doslovno stave jednu mutnu fotografiju. Osoba koja prodaje nekretninu mora pristati da se njezina nekretnina detaljnije prikaže i da se prikaže i lokacija. U današnjem suvremenom svijetu poslovanja doslovno je smiješno da kupac mora za svaki podatak  obilazit nekretninu što suludi i nepotreban gubitak vremena,a o stranim inbvestitorima da ne pričamo   jer u oglasu ne dobije ni podatak  lokacije pa da je vidi na street view."]
[6,"BERNARDA PRIVŠEK","I.OPĆE ODREDBE,\nČlanak 4.","čl 4, stavak 8) Treća osoba je osoba različita od nalogodavca, a koju posrednik u prometu nekretnina nastoji povezati s nalogodavcem radi pregovora o sklapanju pravnog posla  koji se odnosi na određenu nekretninu"]
[7,"DAVORIN TISAJ","II.UVJETI ZA OBAVLJANJE POSREDOVANJA U PROMETU NEKRETNINA,\nČlanak 5.","Svi Posrednici obvezni su prihvatiti Pravilnik o etičkom poslovanju posrednika u prometu nekretnina i obvezni su pridržavati se odredbi navedenog Pravilnika."]
[8,"HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA","II.UVJETI ZA OBAVLJANJE POSREDOVANJA U PROMETU NEKRETNINA,\nČlanak 7.","uz članak 7. stavak 2.\nKao uvjet za pribavljanje rješenja za upis u Registar propisuje se obveza dostaviti elektronički zapis HZMO-a kojim se dokazuje kako je najmanje jedan agent prijavljen kod posrednika na puno radno vrijeme.\nPosebno skrećemo pozornost na vlasnike obrta/obrtnike koji nemaju zakonski propisano radno vrijeme, a imaju i mogućnost obavljanja obrta uz rad na puno radno vrijeme. Naime, smatramo da navedeni prijedlog zakonske odredbe krši ustavom zajamčeno pravo na poduzetničku i tržišnu slobodu obrtnika.\nNadalje, smatramo kako se takvim uvjetom ograničava mogućnost poslovanja manjih agencija u kojima zbog manjeg opsega posla potencijalno ne postoji potreba rada u punom radnom vremenu. Kako i sam Zakon o radu dozvoljava zapošljavanje na nepuno radno vrijeme, ovako propisani uvjet predstavlja nepotrebno veliko ograničenje.\n\nuz članak 7. stavak 9.\nPropisivanje obveze posredniku da najmanje jednom godišnje mora HGK-u dostaviti dokumentaciju iz stavka 2. ovoga članka smatramo pretjeranim administrativnim opterećenjem poduzetnika. Jedino za policu osiguranja od odgovornosti za štetu se može propisati da je po njenom isteku potrebno dostaviti novu.\nNaime, radi se uglavnom o podacima iz službenih evidencija koje se mogu provjeravati po službenoj dužnosti pa je zaista nepotrebno opterećivati obrtnike i poduzetnike obvezom svakogodišnjeg pribavljanja istih dokumenata i njihovim dostavljanjem. \nDovoljno bi bilo propisati obvezu dostavljanja obavijesti o promjeni u pogledu propisanih uvjeta.\nTo tim više što je člankom 10. uređeno brisanje iz registra za slučaj prestanka ispunjavanja bilo kojeg od propisanih uvjeta za obavljanje djelatnosti o čemu rješenje donosi Ministarstvo gospodarstva koje ima mogućnost provjere svih propisanih uvjeta po službenoj dužnosti, isto kao i Državni inspektorat."]
[9,"IVAN BIŽANOVIĆ","II.UVJETI ZA OBAVLJANJE POSREDOVANJA U PROMETU NEKRETNINA,\nČlanak 7.","Kao umirovljenik sa položenim ispitom za agenta nekretnina moram biti stalno zaposlen u svojoj agenciji ili imati drugog agenta na puno radno vrijeme sa ugovorom na neodređeno vrijeme. Napominjem da radim ovaj posao 20 godina i da sam sada zaposlen u svojoj agenciji na pola radnog vremena. Zašto umirovljenici ne mogu biti zaposleni na 3 ili 4 sta i normalno obavljati posao posrednika u agenciji?"]
[10,"VLATKA PERVAN","II.UVJETI ZA OBAVLJANJE POSREDOVANJA U PROMETU NEKRETNINA,\nČlanak 7.","Poštovani,\n\nvlasniku obrta sa položenim ispitom za agenta, koji je dakle i posrednik, vrlo je ograničavajuća obveza prijave u vlastitom obrtu. Nema mogućnost biti zaposlen na puno radno vrijeme negdje drugdje. To je posebno otežavajuća okolnost u slučaju bolovanja, kada je nemoguće obavljati posao posredovanja. \n\nU slučaju bolovanja kao obrtnik ne ostvarujem prihod, i dovedena sam u kritičnu situaciju nemogućnosti plaćanja doprinosa, kao i rate kredita za stan, režija, oglašavanja, i drugih financijskih obaveza poput na primjer najma poslovnog prostora što je još jedan značajan financijski izdatak koji ima velika većina posrednika.  \n\nObveza prijave vlasnika obrta na puno radno vrijeme u svom obrtu je zaista otežavajuća okolnost jer je prvih nekoliko godina posredovanje u prometu nekretnina vrlo često moguće raditi samo kao dodatni posao iz razloga što znaju proći mjeseci dok se ne uspije prodati neka nekretnina. \n\nSrdačan pozdrav,\nVlatka Pervan"]
[11,"DAVORIN TISAJ","II.UVJETI ZA OBAVLJANJE POSREDOVANJA U PROMETU NEKRETNINA,\nČlanak 7.","Posrednik u svojem sjedištu, a također i u svakoj svojoj podružnici mora imati zaposlenog barem jednog agenta za posredovanje u prometu nekretnina sa položenim stručnim ispitom i to na puno radno vrijeme.\nTrenutno imamo slučaj da u franšiznim podružnicama nekih posrednika rade \"agenti\" bez licence..."]
[12,"IVICA VULIĆ","II.UVJETI ZA OBAVLJANJE POSREDOVANJA U PROMETU NEKRETNINA,\nČlanak 7.","HGK u Registru posrednika ima informacije o agentima posrednika koje su starije o 5 godina, a pričamo o ažuriranju podataka u 15 dana!!"]
[13,"MATEJ PLEŠKOV","II.UVJETI ZA OBAVLJANJE POSREDOVANJA U PROMETU NEKRETNINA,\nČlanak 7.","Poštovani,\nU odnosu na članak 7. predloženog Zakona, smatram da je uvjet iz članka 7. stavka 2. alineje 2., kojim se propisuje obveza da posrednik mora imati najmanje jednog agenta zaposlenog na puno radno vrijeme, neopravdano restriktivan i neusklađen s realnim poslovnim modelima u djelatnosti posredovanja u prometu nekretnina.\nPosebno ističem problem u slučaju obrta, gdje je posrednik fizička osoba, vlasnik obrta, koja osobno obavlja djelatnost i ispunjava sve zakonom propisane stručne, organizacijske i osiguravateljske uvjete. Nije jasno iz kojeg razloga takva osoba mora nužno biti zaposlena na puno radno vrijeme u vlastitom obrtu, niti zašto se isključuje mogućnost da vlasnik obrta obavlja djelatnost posredovanja kao dopunsku ili dodatnu djelatnost, primjerice uz drugi radni odnos, ako pritom uredno ispunjava sve ostale zakonske uvjete."]
[14,"MARKO VEDRIŠ","II.UVJETI ZA OBAVLJANJE POSREDOVANJA U PROMETU NEKRETNINA,\nČlanak 10.","\"- ako posrednik jednom godišnje HGK-u ne dostavi dokumentaciju sukladno članku 7. stavku 10., kojom dokazuje da i dalje ispunjava uvjete za obavljanje posredovanja,\"\n\ngreškom je naveden stavak 10. koji ne postoji u članku 7. - ispravno je stavak 9."]
[15,"LIDIJA PFARRER","II.UVJETI ZA OBAVLJANJE POSREDOVANJA U PROMETU NEKRETNINA,\nČlanak 10.","proširiti popis na sva  kaznena djela; prema prijedlogu teksta ispada da osoba može nositi oružje, baviti se prostitucijom i sve ostalo...Navedeno financiranje terorizma je skoro pa smiješno jer teško da će se osoba takvih financijskih i organizacijskih mogućnosti  baviti prometom nekretnina."]
[16,"HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA","II.UVJETI ZA OBAVLJANJE POSREDOVANJA U PROMETU NEKRETNINA,\nČlanak 13.","uz članak 13. stavak 5.\nPonovno skrećemo pozornost na vlasnike obrta/obrtnike s obzirom na činjenicu da oni ne sklapaju ugovore o radu sa vlastitim obrtom. S obzirom na pravni oblik obrta koji predstavlja samostalno i trajno obavljanje dopuštenih gospodarskih djelatnosti od strane fizičkih osoba, smatramo da se treba vlasnicima obrta/obrtnicima koji zadovoljavaju zakonom propisane uvjete za agenta omogućiti da to i rade u sklopu vlastitog obrta."]
[17,"LIDIJA PFARRER","II.UVJETI ZA OBAVLJANJE POSREDOVANJA U PROMETU NEKRETNINA,\nČlanak 13.","Bilo kakvo bavljenje nekretninama iziskuje i tehnička znanja . Stanje u području prometovanja neretninama nam je u takvom stanju isključivo iz razloga jer je nebrojena količina loše izvedenih zgrada, ozakonjenih zgrada, zgrada i zemljišta sa neriješenim imovinsko pravnim odnosima još iz vremena Austro Ugarske, zgrade stradale u potresu...takvim zgradama ne može prometovati osoba bez tehničkih znanja. Konkretno naprimjer ; u sadašnjem vremenu agent ( a ni prodavatelj )ne zna da postoji katastar i gruntovnica i da može biti slučaj da površina nekog zemljišta u katastru ima veću ili manju površinu nego u gruntovnici. Osim toga u gruntovnici još može biti na toj katastarskoj čestici al doslovno i više od 10 manjih gruntovnih čestica i više od 10 različitih vlasnika, a međa uopće nije na mjestu gdje se vidi ograda....takvu katastarsku česticu kupac može kupiti preko agencije a da ni kupac ni agent neznaju u čemu je problem. Sa takvom česticom kupac ima još nekoliko godina posla za pravnike, geodete, vještake i arhitekte  a troškova možda i 50% vrijednosti zemljišta, ako ga uopće može riješiti ...Problem nije bezazlen. Također i recimo etažirane odnosno neetažirane nekretnine; agent prodaje neetažirani stan a kupac ni nezna da je to možda nemoguće etažirati zbog više imovinsko pravnih problema.  Propisana znanja koja osoba mora zadovoljiti da bi se bavila posredovanjem nisu dovoljna za kvalitetno prometovanje. Osoba mora imati isključivo tehnička znanja i završene tehničke studije ili najmanje tehničku školu. Građevinska regulativa je toliko komplicirana da je ne može tumačiti osoba koja nije tehničke struke...Sve drugo ne vodi uspjehu donošenja bilo kakve regulative u posredovanju nekretninama i ovaj zakon nema smisla jer ispada da se posredovanjem nekretnina može baviti osoba sa frizerskom, kuharskom školom ali  ni   doktor medicine ne može se razumijeti u problematiku nekretnina. Predvidjeti da će osobe tih znanja pročitavši zbirku zakona savladati problematiku je omalovažavanje građevinske regulative , a naročito je problem što se stalno mijenja.\nProizlazi i pitanje ; tko snosi odgovornost ako kupac kupi imovinsko pravno nesređenu nekretninu a na te probleme mu agent nije ukazao ali ne namjerno nego zato što se agent u to ne razumije?"]
[18,"BRANKO PAPEŠ","II.UVJETI ZA OBAVLJANJE POSREDOVANJA U PROMETU NEKRETNINA,\nČlanak 14.","Predlaže se dopuna članka 14. stavka 1. na način da se iz imenika briše i agent koji je zaposlen kod posrednika, a koji zaključi pravni posao u svoje ime i za svoj račun mimo posrednika, radi ostvarivanja osobne koristi, pri čemu nanese štetu poslodavcu/posredniku kod kojeg se nalazi u radnom odnosu ili odnosu poslovne suradnje i državnom proračunu (čime je isti oštećen za pripadajući porez)."]
[19,"LIDIJA PFARRER","II.UVJETI ZA OBAVLJANJE POSREDOVANJA U PROMETU NEKRETNINA,\nČlanak 14.","proširiti popis na sva kaznena djela"]
[20,"MARKO VEDRIŠ","Zakon o posredovanju u prometu nekretnina,\nIII. UGOVOR O POSREDOVANJU U PROMETU NEKRETNINA I OPĆI UVJETI POSLOVANJA","Predlažem se da se u slučajevima kada posrednik, temeljem ugovora o posredovanju, zastupa kupca, a transakcija se provodi u cijelosti ili djelomično gotovinom, propiše obvezna provjera porijekla sredstava kupca. Takva obveza predstavlja razmjernu mjeru upravljanja rizikom te je u skladu s postojećom praksom i obvezama drugih profesionalnih sudionika u prometu nekretnina, uključujući javne bilježnike, odvjetnike i revizore."]
[21,"DAVORIN TISAJ","III. UGOVOR O POSREDOVANJU U PROMETU NEKRETNINA I OPĆI UVJETI POSLOVANJA,\nUgovor","Poštovani, potrebno je navesti vrste ugovora o posredovanju (ugovor otvorenog tipa i isključivi ugovor).\n\nNalogodavac posredovanja trebao bi imati pravo zaključiti ugovor o posredovanju otvorenog tipa u prodaji / najmu / zakup svoje nekretnine sa najviše 3 (tri) ovlaštena posrednika."]
[22,"IVAN KOVAČIĆ","III. UGOVOR O POSREDOVANJU U PROMETU NEKRETNINA I OPĆI UVJETI POSLOVANJA,\nČlanak 16.","članak 16. stavak 2.\nPredložena odredba propisuje obvezni pisani oblik ugovora o posredovanju, no ne prepoznaje u dovoljnoj mjeri suvremene oblike elektroničke komunikacije koji su danas uobičajeni i široko prihvaćeni u poslovnoj praksi.\n\nU praksi se ugovori o posredovanju često zaključuju razmjenom elektroničkih poruka ili putem elektroničkih platformi, pri čemu postoji jasno izražena volja ugovornih strana, mogućnost pouzdane identifikacije ugovornih strana te trajna dostupnost sadržaja ugovora. Važeće rješenje u takvim slučajevima dovodi do formalne pravne nesigurnosti, iako su bitni elementi ugovora nesporno utvrdivi.\n\nZakonski okvir trebao bi omogućiti učinkovitiju, bržu i administrativno rasterećenu komunikaciju, uz zadržavanje zahtjeva pisanog oblika i pravne sigurnosti. Predložena dopuna ne ukida pisani oblik ugovora, već ga tumači u skladu s razvojem digitalne komunikacije i postojećim pravilima obveznog prava.\n\nPrijedlog izmjene\n(2) Ugovor o posredovanju u prometu nekretnina sklapa se u pisanome obliku i na određeno vrijeme.\nZahtjev pisanog oblika ispunjen je i kada je ugovor sklopljen razmjenom elektroničkih poruka ili putem elektroničke platforme, ako se sadržaj ugovora i identitet ugovornih strana mogu pouzdano utvrditi."]
[23,"IVAN KOVAČIĆ","III. UGOVOR O POSREDOVANJU U PROMETU NEKRETNINA I OPĆI UVJETI POSLOVANJA,\nČlanak 16.","(2) Ugovor o posredovanju u prometu nekretnina sklapa se u pisanome obliku i na određeno vrijeme. . Zahtjev pisanog oblika ispunjen je i kada se ugovor sklopi razmjenom elektroničkih poruka (osobito elektroničke pošte) ili putem elektroničke platforme, ako se sadržaj ugovora i identitet ugovornih strana mogu pouzdano utvrditi"]
[24,"LIDIJA PFARRER","III. UGOVOR O POSREDOVANJU U PROMETU NEKRETNINA I OPĆI UVJETI POSLOVANJA,\nČlanak 16.","U ugovoru mora biti navedeno da će agent posao obavljati u skladu sa ovim Zakonom i obveza i odredbi koje proizlaze iz ovog Zakona, a za sve suprotno snosit će posljedice također prema odredbama ovog Zakona.\nTakođer mora biti navedeno da nekretnina koju nudi odnosno stavlja u promet u svemu odgovara nuđenom tj opisanom , također da su svi imovinsko pravni podaci i odnosi na nekretnini jasni , čisti i riješeni te da je nekrenina zakonita. .\nNaime , gotovo redovito agenti nude , a kupci kupuju nekretnine na kojima  uopće nisu riješeni imovinsko pravni odnosi, nisu usklađeni podaci katastra i gruntovnice, međe zemljišta ne oodgovaraju pravnom stanju, a podaci koje agent navodi nemaju veze za građevinskom, pravnom,  geodetskom i ostalom tehničkom regulativom, kao dokaz zakonitosti spominju se akti koji nemaju veza sa odobrenjima z agradnju , uporabnim dozvolama i slično.  I sve to bez obzira bio agent ovlašten ili ne jer problem je u znanju koje za biti agent uopće nije potrebno a kupac kada kupi nekretninu se dovodi u potpunu zabludu i dubiozu . Dosadašnje potrebno znanje i stručni ispiti ne mogu osigurati siguran nivo kupnje \"čistih\" nekretnina ."]
[25,"LARA TONČIĆ","III. UGOVOR O POSREDOVANJU U PROMETU NEKRETNINA I OPĆI UVJETI POSLOVANJA,\nČlanak 16.","Stavak 4.  - Ukoliko veznik \"odnosno\" ovdje ima značenje riječi \"ili\" trebao bi biti naveden bez zareza ispred njega kako ne bi bilo nedoumica u gramatičkom tumačenju navedene odredbe."]
[26,"TOMISLAV CERAJ","III. UGOVOR O POSREDOVANJU U PROMETU NEKRETNINA I OPĆI UVJETI POSLOVANJA,\nČlanak 16.","Članak 16. stavak 6. Ako ugovorne strane ne ugovore zabranu objave adrese nekretnine i vanjskih fotografija nekretnine, smatra se da Posrednik u svim oglasima za predmetnu nekretninu mora objaviti adrese nekretnine i vanjskih fotografija nekretnine.\n\nU praksi Posrednici ne objavljuju fotografije nekretnine izvana što značajno otežava potencijalnim kupcima procjenu nekretnine prije fizičkog razgleda, a vanjski izgled nekretnine čini važan aspekt nekretnine. \n\nU praksi Posrednici ne objavljuju adresu nekretnine što značajno otežava potencijalnim kupcima procjenu nekretnine prije fizičkog razgleda, a adresa nekretnine čini važan aspekt nekretnine. \n\nPosrednici to izbjegavaju jer žele uzeti proviziju i od kupca čime proizvode sukob interesa. Time Posrednici otežavaju provođenje transakcija i defokusiraju tržište nekretnina."]
[27,"BERNARDA PRIVŠEK","III. UGOVOR O POSREDOVANJU U PROMETU NEKRETNINA I OPĆI UVJETI POSLOVANJA,\nČlanak 16.","Članak 16. Stavak 3) briše se. Rok se navodi kao bitan sastojak ugovora i stvar je dogovora između posrednika i nalogodavca,zbog dinamike tržišta nekretnina i izmjene cijena, a u cilju zaštitu nalogodavca."]
[28,"IVAN KOVAČIĆ","III. UGOVOR O POSREDOVANJU U PROMETU NEKRETNINA I OPĆI UVJETI POSLOVANJA,\nČlanak 17.","Članak 17., stavak 2.\nPredložena odredba ne osigurava cjelovitu i učinkovitu zaštitu instituta isključivog posredovanja jer štiti isključivog posrednika isključivo u slučaju sklapanja pravnog posla preko drugog posrednika, dok ne obuhvaća situaciju u kojoj nalogodavac, za vrijeme trajanja ugovora o isključivom posredovanju, sklopi pravni posao izravno s trećom osobom, bez sudjelovanja posrednika.\n\nTakvo normativno rješenje dovodi do ozbiljne pravne i tržišne nelogičnosti. Isključivo posredovanje kao institut podrazumijeva povećani opseg obveza, rizika i financijskih ulaganja na strani posrednika, uključujući ulaganja u marketing, oglašavanje, prezentaciju nekretnine, organizaciju razgleda i vođenje pregovora. Istodobno, posrednik preuzima rizik da, unatoč tim ulaganjima, neće ostvariti naknadu ako do sklapanja pravnog posla ne dođe.\n\nAko zakon dopušta da nalogodavac za vrijeme trajanja ugovora o isključivom posredovanju sklopi pravni posao izravno s kupcem, bez ikakvih posljedica prema isključivom posredniku, institut isključivog posredovanja gubi svoju svrhu i postaje ekonomski i pravno neodrživ. U takvim okolnostima posrednik je izložen zaobilaženju, iako je upravo on inicirao tržišni interes, izložio nekretninu tržištu i uložio znatna sredstva u realizaciju posla.\n\nU praksi, treće osobe vrlo lako mogu utvrditi identitet i lokaciju nekretnine te se izravno obratiti nalogodavcu, čime se posrednik zaobilazi bez ikakve zaštite. Takvo rješenje nije u skladu s ugovornom ravnotežom, legitimnim očekivanjima ugovornih strana niti s uobičajenom praksom na uređenim tržištima, gdje isključivo posredovanje nužno uključuje zaštitu od zaobilaženja, neovisno o tome je li pravni posao sklopljen preko drugog posrednika ili izravno.\n\nPredložena odredba stoga ne osigurava stvarnu isključivost posredovanja, već je svodi na formalni institut bez pravne i ekonomske učinkoPrijedlog izmjene\n\nPredlaže se da članak 17. stavak 2. glasi:\n\n(2) Ako za vrijeme trajanja ugovora o isključivome posredovanju nalogodavac sklopi pravni posao o prijenosu ili osnivanju prava na nekretnini preko drugog posrednika ili izravno bez posrednika, protivno obvezi preuzetoj ugovorom o isključivom posredovanju, a za koji je isključivom posredniku bio dan nalog za posredovanje, obvezan je isključivom posredniku isplatiti ugovorenu posredničku naknadu te nadoknaditi moguće dodatne stvarne troškove nastale tijekom posredovanja."]
[29,"IVAN KOVAČIĆ","III. UGOVOR O POSREDOVANJU U PROMETU NEKRETNINA I OPĆI UVJETI POSLOVANJA,\nČlanak 17.","Članak 17., stavak 2.\n(2) Ako za vrijeme trajanja ugovora o isključivome posredovanju nalogodavac sklopi pravni posao o prijenosu ili osnivanju prava na nekretnini preko drugog posrednika ili izravno bez posrednika, protivno obvezi preuzetoj ugovorom o isključivom posredovanju, a za koji je isključivom posredniku bio dan nalog za posredovanje, obvezan je isključivom posredniku isplatiti ugovorenu posredničku naknadu te nadoknaditi moguće dodatne stvarne troškove nastale tijekom posredovanja."]
[30,"LARA TONČIĆ","III. UGOVOR O POSREDOVANJU U PROMETU NEKRETNINA I OPĆI UVJETI POSLOVANJA,\nČlanak 17.","Vrhovni sud Republike Hrvatske u svojem je rješenju broj Rev 1113/2019 zauzeo pravno shvaćanje da posrednik ima pravo na posredničku naknadu ne samo ukoliko nalogodavac sklopi pravni posao preko drugog posrednika, već i ukoliko to učini mimo posrednika, odnosno sam sklopi pravni posao za koji je ugovorio isključivo posredovanje. \n\nStoga se predlaže sljedeći tekst:\n\n(1) Ugovorom o isključivom posredovanju nalogodavac se može obvezati da za posredovani posao neće angažirati nijednoga drugog posrednika, niti da će posredovani posao sklopiti mimo isključivog posrednika, pri čemu ta obveza mora biti izričito ugovorena.\n\n(2) Ako za vrijeme trajanja ugovora o isključivome posredovanju nalogodavac sklopi pravni posao o prijenosu ili osnivanju određenog prava na nekretnini preko drugog posrednika ili mimo isključivog posrednika, a za koji je isključivom posredniku bio dan nalog za posredovanje, obvezan je isključivom posredniku isplatiti ugovorenu posredničku naknadu te nadoknaditi moguće dodatne stvarne troškove nastale tijekom posredovanja.\n\n(3) Prilikom sklapanja ugovora o isključivome posredovanju posrednik je dužan upozoriti nalogodavca na pravne učinke i posljedice takve klauzule."]
[31,"DAVORIN TISAJ","III. UGOVOR O POSREDOVANJU U PROMETU NEKRETNINA I OPĆI UVJETI POSLOVANJA,\nČlanak 17.","Dodati stavak (4):  Ako za vrijeme trajanja ugovora o isključivome posredovanju i u periodu od 12 mjeseci nakon raskida navedenog ugovora nalogodavac samostalno sklopi pravni posao o prijenosu ili osnivanju određenog prava na nekretnini, obvezan je isključivom posredniku isplatiti ugovorenu posredničku naknadu te nadoknaditi moguće dodatne stvarne troškove nastale tijekom posredovanja."]
[32,"IVICA VULIĆ","III. UGOVOR O POSREDOVANJU U PROMETU NEKRETNINA I OPĆI UVJETI POSLOVANJA,\nČlanak 17.","Dodatni prijedlog uz komentar na prijedlog Zakona o posredovanju u prometu nekretninama\n\nSmatramo da bi, uz postojeći institut Ugovora o isključivom posredovanju, bilo korisno razmotriti i uvođenje posebnog instituta Ugovora o isključivom pravu na prodaju, kakav je uobičajen u praksi Sjedinjenih Američkih Država.\n\nU SAD-u se, prema dostupnim podacima iz struke, oko 90 % ugovora sklapa upravo kao ugovor o isključivom pravu na prodaju, dok se tek oko 10 % odnosi na klasično isključivo posredovanje. Razlog za takvu praksu identičan je problemima s kojima se susrećemo i na našem tržištu.\n\nKod ugovora o isključivom pravu na prodaju jasno je propisano da nitko, pa ni sam vlasnik nekretnine, ne može prodati nekretninu bez uključenog posrednika s kojim je ugovor sklopljen. Time se uklanja prostor za zlouporabe, zaobilaženje posrednika i naknadna tumačenja koja u praksi dovode do sporova.\n\nMožda se ovakav model nekome tko nije iz struke na prvi pogled čini neuobičajenim ili prestrogim, no pritom je nužno uzeti u obzir niz objektivnih činjenica:\n\nPosrednik godinama ulaže značajna sredstva i vrijeme u marketing, informatičku infrastrukturu, edukaciju sebe i svojih zaposlenika, kao i u izgradnju tržišne pozicije, reputacije i mreže kontakata. Kada nalogodavac bira određenog posrednika, čini to upravo zbog tog znanja, utjecaja, iskustva i mogućnosti koje samostalno nema.\n\nDa nalogodavac posjeduje ista znanja, tržišni doseg i organizacijske kapacitete, ne bi imao potrebu angažirati posrednika. Upravo zato je nelogično i nepravedno da se, nakon što posrednik svojim aktivnostima poveća vidljivost nekretnine, potakne interes tržišta i stvori uvjete za prodaju, nalogodavcu ostavi mogućnost da u završnoj fazi zaobiđe posrednika.\n\nAko se tijekom trajanja ugovora promijene okolnosti koje rezultiraju realizacijom prodaje, takva promjena najčešće je izravna posljedica rada posrednika, a ne samostalne aktivnosti nalogodavca. Stoga je opravdano da zakon prepozna i adekvatno zaštiti takav doprinos posrednika.\n\nUvođenjem ugovora o isključivom pravu na prodaju, uz jasno definirane obveze i zaštitne mehanizme za obje strane, značajno bi se povećala pravna sigurnost, smanjio broj sporova te unaprijedila profesionalnost i transparentnost tržišta nekretnina."]
[33,"IVICA VULIĆ","III. UGOVOR O POSREDOVANJU U PROMETU NEKRETNINA I OPĆI UVJETI POSLOVANJA,\nČlanak 17.","Kada nalogodavac i posrednik sklope Ugovor o isključivom posredovanju, posrednik je, u interesu prodaje, dužan oglasiti predmetnu nekretninu s točnom i detaljnom lokacijom. U tom trenutku svatko može vrlo lako utvrditi gdje se nekretnina nalazi te samostalno stupiti u kontakt s vlasnikom, zaobilazeći agenciju.\n\nU praksi je vrlo mali broj moralnih i odgovornih prodavatelja koji će potencijalnog kupca uputiti na agenciju s kojom ima potpisan ugovor o isključivom posredovanju. Imamo više konkretnih primjera u kojima nalogodavac i kupac svjesno i zajednički zaobilaze posrednika.\n\nJedan konkretan primjer iz prakse:\n\nNalogodavac i posrednik sklope Ugovor o isključivom posredovanju na rok od 18 mjeseci. Posrednik poduzima sve radnje u interesu prodaje – oglašava nekretninu na više domaćih i stranih portala te, u dogovoru s vlasnikom, postavlja i oglasnu ploču „Na prodaju“ na samom objektu.\n\nMjesec i pol nakon potpisa ugovora nalogodavac obavještava posrednika da jednostrano raskida ugovor, uz obrazloženje da više ne želi prodavati nekretninu. Međutim, već mjesec dana nakon toga u zemljišnim knjigama se evidentira novi vlasnik predmetne nekretnine.\n\nNa upit posrednika da pojasni situaciju, nalogodavac navodi da je nekretninu kupio njegov susjed, uz krajnje neprimjeren komentar „što mi uopće hoćemo“.\n\nDodatno, nije zanemariva činjenica da se nekretnina oglašavala po cijeni od 1.300.000 EUR, dok je, prema dostupnim podacima, prodana za 810.000 EUR, što otvara dodatna pitanja o načinu i okolnostima realizacije prodaje.\n\nU ovakvim situacijama posredniku preostaje jedino pokretanje sudskog postupka, koji je dugotrajan, skup i s vrlo neizvjesnim ishodom, što u praksi znači da je ugovor o isključivom posredovanju nedovoljno zaštićen.\n\nSmatramo da bi se ovakve zlouporabe mogle spriječiti jasnijim zakonskim odredbama, i to na sljedeći način:\n\nNalogodavac ne bi smio jednostrano raskinuti Ugovor o isključivom posredovanju i tijekom trajanja ugovora prodati nekretninu bez posrednika s kojim je ugovor sklopljen.\n\nNalogodavac ne bi smio prodati nekretninu ni klijentima s kojima ga je posrednik upoznao ili o kojima ga je pisanim putem obavijestio, niti u razdoblju od dodatnih 12 mjeseci nakon isteka ili raskida ugovora.\n\nZa vrijeme trajanja ugovora o isključivom posredovanju nekretninu ne bi smio prodati nitko, pa ni sam vlasnik, osim putem posrednika koji ima valjano sklopljen ugovor o isključivom posredovanju.\n\nSmatramo da je ovakva zaštita nužna kako bi institut isključivog posredovanja imao stvarni smisao i kako bi se spriječilo sustavno zaobilaženje posrednika na štetu struke i pravne sigurnosti u prometu nekretnina."]
[34,"DAVORIN TISAJ","III. UGOVOR O POSREDOVANJU U PROMETU NEKRETNINA I OPĆI UVJETI POSLOVANJA,\nČlanak 18.","Stavak (2) ovog članka trebao bi glasiti:  Nalogodavac je dužan nadoknaditi posredniku nastale troškove tijekom posredovanja za koje je bilo izričito ugovoreno da ih je nalogodavac obvezan platiti."]
[35,"IVICA VULIĆ","III. UGOVOR O POSREDOVANJU U PROMETU NEKRETNINA I OPĆI UVJETI POSLOVANJA,\nČlanak 18.","Raskid Ugovora o posredovanju prije isteka ugovorenog roka\n\nPoseban problem predstavlja situacija u kojoj nalogodavac jednostrano raskine Ugovor o posredovanju prije isteka roka na koji je ugovor sklopljen. U praksi se takvi raskidi često koriste kao način izbjegavanja obveza prema posredniku, iako je posrednik već uložio znatna sredstva i rad u promociju nekretnine.\n\nČesto se formalno navodi odustajanje od prodaje, dok se nekretnina ubrzo nakon raskida ipak proda bez sudjelovanja posrednika koji je stvorio preduvjete za prodaju.\n\nZakon bi trebao jasno razlikovati opravdani i neopravdani raskid ugovora. U slučaju neopravdanog raskida, nužno je propisati posljedice koje sprječavaju zlouporabu, uključujući obvezu naknade troškova i rada posrednika te zaštitu posrednika u slučaju naknadne prodaje tijekom ugovorenog roka ili razumnog razdoblja nakon raskida.\n\nBez takvih odredbi, ugovor o posredovanju, a osobito ugovor o isključivom posredovanju, u praksi gubi svoju svrhu i pravnu sigurnost."]
[36,"BERNARDA PRIVŠEK","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 20.","Nastavno na komentar od 05.01.2026 15:25, izbor javnog bilježnika ili odvjetnika bi trebao biti reguliram ugovorom o posredovanju, a ne prepoušten na izbor posredniku. Javni bilježnik je povjerenik suda, dok odvjetnik to nije. Samim time, ključno je da izbor osobe koja sastavlja ugovor ili isprsvu, bude također dogovor stranaka i reguliran ugovorom o posredovanju a ne jednostrano određen. Osobito ako je cijena sastava ugovora i isprava uključena u posredničku naknadu"]
[37,"LARA TONČIĆ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 20.","(1) Posrednik u obavljanju poslova posredovanja, odnosno drugih radnji u vezi s poslom koji je predmet posredovanja, mora postupati s povećanom pažnjom, prema pravilima struke i običajima.\n\n(2) Posrednik ne smije sastavljati isprave o posredovanom poslu (predugovor i ugovor). \n\n(3) Ugovor o posredovanju mora sadržavati odredbu o tome da li je obveza posrednika dostaviti nalogodavcu nacrt isprave o posredovanom pravnom poslu i da li trošak sastavljanja tih isprava ulazi u posredničku naknadu. Ukoliko je to obveza posrednika, tada je on dužan za svaki posredovani posao angažirati odvjetnika ili javnog bilježnika po svom izboru koji će sastaviti te isprave."]
[38,"MARTINA KLEPIĆ NOVALIJA","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 21.","Nažalost i sama sam bila \"žrtva\" posrednika koji su moju nekretninu stavljali u svoj oglas bez mog dopuštenja. Potrebno je napraviti platformu \"NEPRAVILNOSTI U PROMETU NEKRETNINA\" koja će omogućavati elektronsku prijavu takvih slučajeva i promptno postupanje prema posredniku. Agencija niti nakon mog upozorenja nije maknula moju nekretninu iz svoje ponude što je doslovno glupo i neposlovno jer ionako neće veše imati pristup takvoj nekretnini."]
[39,"LARA TONČIĆ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 21.","(2) Oglašavanje nekretnine nije dopušteno bez prethodno sklopljenog ugovora o posredovanju s vlasnikom nekretnine ili ugovora o potposredovanju s posrednikom koji ima zaključen ugovor o posredovanju s vlasnikom nekretnine koji sadrži odredbu o potposredovanju.\n\n(3) Posrednik je dužan u oglasu navesti da će se razgledavanje nekretnine omogućiti samo zainteresiranoj osobi koja s posrednikom prethodno zaključi ugovor o posredovanju, a ukoliko takva napomena nije navedena u oglasu tada je posrednik dužan omogućiti razgled oglašene nekretnine svakoj zainteresiranoj osobi koja posredniku da svoje osobne podatke, omogući uvid u svoj identifikaciji dokument i potpiše zapisnik o razgledavanju nekretnine.\n\nUkoliko se posrednicima nameće obveza da razgledavanje nekretnine omoguće svakoj zainteresiranoj osobi bez reguliranja njihovog ugovornog odnosa s posrednikom tada se omogućava da te osobe prenose drugim osobama informacije o nekretnini kako bi sa zaobišlo posrednika koji uglavnom nemaju zaključene ugovore o isključivom posredovanju s prodavateljima pa se na taj način posrednik ne može naplatiti niti od nalogodavca-prodavatelja jer ne može dokazati da ga je on doveo u vezu s tom osobom kojoj su prenesi podaci o nekretnini. Danas je dovoljno samo saznanje o adresi nekretnine kako bi se došlo do podataka o vlasniku nekretnine mimo posrednika. Na isti način i pojedini posrednici dolaze do podataka o oglašenim nekretninama kako bi potom ugovorili vlastito posredovanje s vlasnikom nekretnine.\n\nTakođer, zainteresirana osoba koja se javi na oglas svakako mora posredniku dati svoje osobne podatke i potpisati zapisnik o razgledavanju nekretnine kako bi posrednik mogao nalogodavcu dokazati da ga je doveo u vezu s tom osobom. Stoga se razgledavanje nekretnine zainteresiranim osobama ne može omogućiti bezuvjetno."]
[40,"RUJANA LUKAČ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 21.","Dodati Stavak (3): U oglasima navesti ulicu adrese i fotografiju izvana predmetne nekretnine osim ukoliko Nalogodavac to nije eksplicitno zabranio u Ugovoru o posredovanju.\n\nCilj je olakšati kupcima odabir nekretnine, jer je naziv kvarta preširok i nedovoljno informativan, a same fotografije interijera ne pružaju potpunu sliku. Kupcima u postojećim oglasima trenutno nedostaju ključne informacije o okruženju te vanjskom izgledu i stanju nekretnine. Bez tih elemenata stvarno stanje nekretnine ostaje djelomično prikriveno, što otežava donošenje informirane odluke i izaziva faktor negativnog iznenađenja prilikom razgleda."]
[41,"TOMISLAV CERAJ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 21.","Članak 21. Stavak 3: Posrednik je obvezan prilikom oglašavanja objaviti adresu predmetne nekretnine i vanjske fotografije nekretnine s ulične strane.\n\nU praksi Posrednici ne objavljuju fotografije nekretnine izvana što značajno otežava potencijalnim kupcima procjenu nekretnine prije fizičkog razgleda, a vanjski izgled nekretnine čini važan aspekt nekretnine. \n\nU praksi Posrednici ne objavljuju adresu nekretnine što značajno otežava potencijalnim kupcima procjenu nekretnine prije fizičkog razgleda, a adresa nekretnine čini važan aspekt nekretnine. \n\nPosrednici to namjerno izbjegavaju jer žele uzeti proviziju i od kupca čime proizvode sukob interesa. Time Posrednici namjerno ne ispunjavaju osnovnu obvezu prema Nalogodavcu/Prodavatelju te otežavaju provođenje transakcija i defokusiraju tržište nekretnina."]
[42,"DAVORIN TISAJ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 21.","Dodati:\nStavak (3): Posrednik je obvezan u svakom svojem oglasu u bilo kojem mediju naznačiti tko je obvezan platiti njegovu posredničku naknadu (proviziju).\nStavak (4): Ako posrednik ima namjeru naplatiti posredničku naknadu kupcima nekretnina, obvezan je u svojim oglasima naznačiti visinu te provizije (u postotku od realizirane kupoprodajne cijene nekretnine ili u apsolutnom iznosu) i svoju te kupčevu obvezu sklapanja ugovora o posredovanju u kupnji oglašene nekretnine te naznačiti osnovna prava i obveze ugovornih strana koja će biti definirana navedenim ugovorom.  \n\nOVO JE NEOPHODNO KAKO BI KUPAC BIO INFORMIRAN KOJI GA SVE TROŠKOVI OČEKUJU PRILIKOM KUPNJE OGLAŠENE NEKRETNINE.\n\nPOSREDNICI SMIJU NAPLAĆIVATI PROVIZIJU KUPCIMA SAMO NA OSNOVU KUPČEVOG NALOGA POSREDNIKU O TRAŽENJU NEKRETNINE ODREĐENIH KARAKTERISTIKA I TO ZA NEKRETNINU KOJU POSREDNIK NEMA U SVOJOJ TRENUTNOJ PONUDI.\n\nPOSREDNICI NIKAKO NE BI SMJELI NAPLAĆIVATI PROVIZIJU KUPCIMA PRILIKOM KUPNJE NEKRETNINA ZA KOJE VEĆ IMAJU ZAKLJUČENE UGOVORE O POSREDOVANJU U PRODAJI ISTIH SA PRODAVATELJIMA. \n\nPOSREDNIK NE SMIJE NAPLATITI DVIJE PROVIZIJE PO JEDNOJ TRANSAKCIJI JER RADI SE O SUKOBU INTERESA.  PRETPOSTAVKA JE DA POSREDNIK NE MOŽE JEDNAKO KVALITETNO ZASTUPATI OBJE UGOVORNE STRANE U JEDNOJ TRANSAKCIJI. \n\nNA TAJ NAČIN BI SE SPRIJEČILA BOLESNA POHLEPA NEKIH POSREDNIKA KOJI ŠTETE CIJELOM NAŠEM SEKTORU ODNOSNO NAŠOJ DJELATNOSTI POSREDOVANJA U PROMETU NEKRETNINA ZBOG ČEGA SE KUPCI NEKRETNINA NERADO JAVLJAJU I NAMA POSREDNICIMA KOJI SVOJU PROVIZIJU NAPLAĆUJEMO SAMO OD PRODAVATELJA NEKRETNINA.      \n\nTI POHLEPNI POSREDNICI U SVOJIM OGLASIMA NE NAVODE DA JE KUPAC OBVEZAN PLATITI POSREDNIČKU PROVIZIJU PRILIKOM KUPNJE NEKRETNINE, A KUPAC UOČI RAZGLEDA NEKRETNINE (AKO NEKRETNINU ŽELI RAZGLEDATI) MORA POTPISATI UGOVOR O POSREDOVANJU U KOJEM JE NAVEDENA PROVIZIJA ŠTO JE POTPUNO PROTUZAKONITO.\n\nAPELIRAM NA ZAKONODAVCA DA PREDMETNIM NOVIM ZAKONSKIM ODREDBAMA DETALJNO I KVALITETNO REGULIRA NAPLATU POSREDNIČKE PROVIZIJE SAMO OD JEDNE UGOVORNE STRANE (PRODAVATELJA) PRILIKOM KUPOPRODAJE NEKRETNINA."]
[43,"PETAR BLAŽEVIĆ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 21.","Dodaje se novi stavak u članku 21.:\n(novi stavak)\nPosrednik je dužan bez odgode, a najkasnije u roku od 3 radna dana, ukloniti sve oglase nekretnine sa svojih internetskih stranica, oglasnika, portala, društvenih mreža i drugih medija u slučaju: – prodaje nekretnine,\n– povlačenja nekretnine iz prodaje od strane vlasnika,\n– isteka, raskida ili prestanka ugovora o posredovanju.\nZabranjeno je zadržavanje ili ponovno objavljivanje oglasa nekretnine nakon prestanka ugovornog odnosa ili prestanka razloga oglašavanja.\n\nCilj predloženih izmjena je sprječavanje lažnog, zastarjelog i neovlaštenog oglašavanja nekretnina, koje dovodi do obmane potrošača, narušavanja tržišnog natjecanja i zlouporabe instituta posredovanja.\nObveza pravovremenog uklanjanja oglasa mora biti zakonski propisana, a sankcije moraju imati stvarni odvraćajući učinak."]
[44,"PETAR BLAŽEVIĆ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 21.","Predlaže se dopuna članka 21. Zakona o posredovanju u prometu nekretnina sljedećim stavkom:\n(novi stavak)\nPosrednik u prometu nekretnina ne smije oglašavati nekretninu na vlastitim internetskim stranicama, društvenim mrežama, tiskanim medijima, internetskim portalima, oglasnicima niti putem bilo kojeg drugog oblika javnog oglašavanja bez prethodno sklopljenog pisanog ugovora o posredovanju s vlasnikom nekretnine, kojim je izričito ugovorena obveza vlasnika da plati punu cijenu usluge posredovanja.\nOglašavanje nekretnine bez takvog ugovora smatra se neovlaštenim oglašavanjem i predstavlja teški prekršaj posrednika, neovisno o tome oglašava li se nekretnina u ime vlasnika ili treće osobe.\n\nOvom dopunom sprječava se praksa u kojoj se nekretnine oglašavaju bez stvarnog ugovornog odnosa s vlasnikom, čime se stvara pravna nesigurnost, mogućnost dvostruke naplate usluge i zavaravanje kupaca.\nSmatram da uslugu posredovanja treba platiti ona strana koja prva angažira posrednika i čiju nekretninu posrednik oglašava, odnosno vlasnik (prodavatelj). Kupac može biti obveznik plaćanja usluge isključivo u slučaju kada posrednik za njega pronađe nekretninu koja nije dio postojeće javno oglašene ponude posrednika.\nJasno propisivanje zabrane oglašavanja bez ugovora i bez ugovorene pune naknade vlasnika ključno je za uređenje tržišta i zaštitu svih sudionika."]
[45,"TIN BAŠIĆ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nObveze posrednika","U ime ZGRADOnačelnik.hr-a:\nPredlaže se dodati točku 10.:\n10. prilikom zaključenja ugovora o kupoprodaji nalogodavca i treće strane u višestambenoj ili stambeno-poslovnoj zgradi, uručiti kupcu tiskanu informativnu brošuru o pravima i obvezama suvlasništva. Sadržaj brošure propisuje ministarstvo nadležno za Zakon o upravljanju i održavanju zgrada.\nOBRAZLOŽENJE: Agenti za nekretnine prvi su kontakt s kupcima stanova ili poslovnih prostora u višestambenoj ili stambeno-poslovnoj zgradi. S obzirom na iznimno veliku neinformiranost budućih suvlasnika u zgradi o njihovim pravima i obvezama, prvenstveno obvezama, agenti su ključna karika u boljem i urednijem funkcioniraju zgrada. Posljedično, veća informiranost svih dionika dovest će do boljeg funkcioniranja zgrade i zajednica suvlasnika, a što će dovesti do jednostavnijeg posredovanja u budućnosti."]
[46,"LARA TONČIĆ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nObveze posrednika","Obveze posrednika trebalo bi posebno regulirati u slučaju kada je nalogodavac prodavatelj/zakupodavac i u slučaju kada je nalogodavac kupac/zakupnik."]
[47,"NIKOLA BOJANIĆ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nObveze posrednika","U čl. 22. toč.5 treba posredniku izričito zabraniti UVJETOVANJE pokazivanja nekretnine trećim osobama (kupcima) prethodnim sklapanjem Ugovora o posredovanju. Naime gotovo sve agencije za posredovanje kod oglašavanja prodaje nekretnine UVJETUJU da se obavezno mora sklopiti Ugovor o posredovanju pa da će se tek tada omogućiti pokazivanje nekretnine, sve sa ciljem da se i prodavatelju i kupcu naplati provizija, dakle da se izigra zakonska odredba o zabrani naplate provizije prodavatelju i kupcu. Molim za uvrštenje jer će u suprotnom Agencije i dalje poslovati po principu \"oderi i prodavatelja i kupca istovremeno. Zahvaljujem na razumijevanju."]
[48,"MARKO VEDRIŠ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 22.","5.posrednik koji ima sklopljen ugovor o posredovanju s prodavateljem dužan je omogućiti razgled nekretnine svakom zainteresiranom kupcu bez uvjetovanja sklapanjem ugovora o posredovanju s kupcem, vodeći računa o interesima i uputama nalogodavca,"]
[49,"MARKO VEDRIŠ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 22.","10. Ako posrednik sklapa ugovor o posredovanju s kupcem, dužan je provesti dubinsku analizu stranke i, u propisanim slučajevima, provjeru porijekla sredstava, te postupati u skladu sa Zakonom o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma."]
[50,"MARKO VEDRIŠ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 22.","U praksi je učestala pojava da se potencijalnim kupcima uvjetuje razgledavanje nekretnine ili davanje dodatnih informacija sklapanjem ugovora o posredovanju, iako posrednik već ima važeći ugovor o posredovanju s prodavateljem. Takva praksa stavlja potencijalne kupce u neravnopravan položaj i može predstavljati nedopušteno uvjetovanje te nepoštenu poslovnu praksu.\n\nStoga se predlaže da se Zakonom izričito propiše obveza posrednika da omogući razgled nekretnine svakom zainteresiranom kupcu bez zahtijevanja sklapanja ugovora o posredovanju između posrednika i kupca, kada posrednik već zastupa prodavatelja u toj transakciji."]
[51,"IVAN KOVAČIĆ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 22.","Predlaže se da članak 22. stavak 1. točka 5. glasi:\n„5. omogućiti razgled nekretnine trećim osobama u skladu s interesima, uputama i uvjetima određenima ugovorom o posredovanju sklopljenim s nalogodavcem – prodavateljem.”"]
[52,"IVAN KOVAČIĆ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 22.","Uvođenje odredbe kojom se paušalno i bezuvjetno propisuje obveza posrednika da omogući razgled nekretnine trećoj osobi predstavlja ozbiljan regulatorni promašaj i primjer normativnog rješenja koje nije razmjerno cilju koji se njime želi postići.\nRiječ je o pokušaju rješavanja složenog i višeslojnog problema tržišta nekretnina pojednostavljenom mjerom koja ne adresira uzroke postojećih poremećaja, već u praksi stvara nove i ozbiljne negativne posljedice. Takav pristup nije u skladu s načelom razmjernosti, niti s dobrom regulatornom praksom.\nTrenutno stanje na tržištu nekretnina u velikoj je mjeri posljedica dugogodišnjeg propusta zakonodavca da sustavno i odlučno regulira uvjete za obavljanje djelatnosti posredovanja u prometu nekretnina. Struka već više od desetljeća kontinuirano upozorava na potrebu značajnog pooštravanja stručnih ispita, ulaznih kriterija i profesionalnih standarda, no ti su apeli ostajali bez odgovarajuće reakcije.\nU praksi se omogućuje relativno jednostavan ulazak u djelatnost, dok se istodobno inspekcijski nadzor pretežito provodi nad profesionalnim i registriranim subjektima koji posluju transparentno i u skladu sa zakonom. Nasuprot tome, velik broj fizičkih osoba i subjekata koji djeluju nelegalno ili u sivoj zoni ostaje izvan učinkovitog nadzora. Upravo taj dio tržišta generira najveći broj nepravilnosti i nezadovoljstvo korisnika usluga, no predložena odredba uopće ne adresira taj problem.\nRast cijena nekretnina i pitanje priuštivog stanovanja, koje opravdano izaziva frustraciju građana, traži brzog i jednostavnog krivca. Posrednici su pritom neopravdano identificirani kao uzrok problema, što se reflektira kroz pritiske na način naplate posredničke naknade. Pritom se zanemaruje činjenica da je naplata posredničke naknade od nalogodavca prodavatelja i od nalogodavca kupca dopuštena važećim zakonskim okvirom, u skladu sa Zakonom o obveznim odnosima, te predstavlja uobičajenu i ustaljenu praksu u nizu država Europske unije i izvan nje, uključujući Austriju, Njemačku, Italiju i Mađarsku.\nDodatno, u potpunosti je zanemarena specifičnost hrvatskog tržišta nekretnina, osobito na jadranskoj obali, gdje značajan udio čine tzv. second home nekretnine. Tržište karakterizira rijetka naseljenost, velika geografska disperzija ponude te uobičajena potreba kupaca da razgledavaju nekretnine na vrlo širokom području koje se često proteže na više stotina kilometara. Velik broj agencija posluje na području od Dubrovnika do Istre, odnosno na cijeloj obali.\nU takvim okolnostima, predmetna odredba u praksi znači da je posrednik obvezan omogućavati razglede neograničenog broja nekretnina, na neograničenom geografskom području, bez ikakvog ugovornog odnosa s kupcem i bez prava na naknadu. Time se posrednike izlaže značajnim financijskim i operativnim rizicima, budući da troškovi putovanja, dnevnica i organizacije razgleda po pojedinom klijentu u praksi mogu dosezati vrlo značajne iznose.\nIstodobno, ovakvo rješenje šteti i samim prodavateljima jer im oduzima mogućnost da uvjetuju pristup vlastitoj nekretnini. Time se onemogućuje provedba uobičajenih profesionalnih procedura poput proof of funds provjere, KYC analize i kontrole ozbiljnosti kupca, koje su standard na uređenim tržištima Europske unije i svijeta te služe zaštiti privatnosti, sigurnosti i imovine vlasnika.\nVažno je istaknuti da će dugoročna posljedica ovakve regulacije biti smanjenje kvalitete usluge, poticanje neformalnih i netransparentnih praksi te dodatno narušavanje povjerenja u tržište nekretnina, što je suprotno deklariranom cilju zaštite potrošača.\nBudući da se kaznene odredbe vežu uz obvezu iz članka 22. stavka 1. točke 5., a da sadržaj te obveze u predloženom tekstu nije dovoljno precizno definiran, postoji realan rizik pravne nesigurnosti i neujednačene inspekcijske prakse.\nSlijedom navedenog, radi osiguranja razmjernosti, pravne sigurnosti i provedivosti zakona, predlaže se:\n– ili brisanje kaznene odredbe koja se odnosi na neomogućavanje razgleda nekretnine,\n – ili, kao alternativa, preciziranje članka 22. stavka 1. točke 5. na način da se jasno veže uz ugovor o posredovanju sklopljen s nalogodavcem – prodavateljem.\nPrijedlog izmjene\nPredlaže se da članak 22. stavak 1. točka 5. glasi:\n„5. omogućiti razgled nekretnine trećim osobama u skladu s interesima, uputama i uvjetima određenima ugovorom o posredovanju sklopljenim s nalogodavcem – prodavateljem.”"]
[53,"LIDIJA PFARRER","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 22.","Več sam prethodno obrazlagala; agent ako nema tehnička znanja arhitekture i urbanizma i ne barata gedetskom problematikom  ne može provjeriti namjenu zemljišta. Tzv lokacijska informacija po kojoj se vidi u kojoj je namjeni određena pracela je prikazano na katastarskom stanju. Na čestici mogu još biti nebrojeni problemi tako da kupcu samo provjera u kojoj je to namjeni ne garantira kupnju kvalitetne i imovinsko pravno sređene parcele."]
[54,"DAVORIN TISAJ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 22.","Posrednici su dužni omogućiti razgledavanje nekretnina iz svoje ponude potencijalnim kupcima bez uvjetovanja o sklapanju ugovora o posredovanju u kupnji razgledane nekretnine. Potencijalni kupci obvezni su uoči ili nakon razgleda nekretnine potpisati posredničku Izjavo o razgledu nekretnine ili posrednički evidencijski list o razgledu nekretnine, a oba navedena dokumenta ne smiju sadržavati kupčevu obvezu plaćanja posredničke provizije u slučaju da je kupac razgledao već oglašenu nekretninu iz posrednikove ponude."]
[55,"RUJANA LUKAČ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 22.","U stavku 5. dodati: svim zainteresiranim kupcima bez zahtijevanja potpisivanja ugovora o posredovanju\n\nZato što nije korektno uzimati proviziju i od prodavatelja i od kupca."]
[56,"TOMISLAV CERAJ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 22.","Članak 22, stavak 5: omogućiti razgled nekretnina, vodeći računa o interesima i uputama nalogodavca, BEZ UVJETOVANJA TREĆIM OSOBAMA SKLAPANJE UGOVORA O POSREDOVOVANJU\n\nU praksi je uobičajeno da Posrednik ne želi pokazati nekretninu potencijalnom kupcu koji se javlja na oglas prije nego što potpiše ugovor o posredovanju iako Posrednik već zastupa Prodavatelja. Kupci ne žele potpisati ugovor, time Posrednik krši ugovornu obvezu dovođenja kupca u vezu s prodavateljem. Ili Kupci potpisuju ugovor za razgledavanje predmetne oglašene nekretnine i time se stvara sukob interesa jer Posrednik ima interes na obje strane uz ostvarenje dvostruke provizije."]
[57,"LARA TONČIĆ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 23.","Obveze nalogodavca trebalo bi posebno regulirati u slučaju kada je nalogodavac prodavatelj/zakupodavac i u slučaju kada je nalogodavac kupac/zakupnik."]
[58,"BERNARDA PRIVŠEK","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 23.","Iz ovog članka se vidi da se pojam nalogodavac poglavito odnosi na prodavatelja/zakupodavca/najmodavca."]
[59,"BRANKO PAPEŠ","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 24.","Predlaže se dopuna članka 24. stavka 3. za posrednike s većim brojem agenata i podposrednika, imajući u vidu dinamičnost tržišta rada i opseg poslovanja, na način da se propiše kako se popis posrednika/podposrednika ne mora obvezno uručivati nalogodavcu u pisanom obliku, već može biti javno objavljen na službenim mrežnim stranicama posrednika odnosno agencije, osim u slučaju kada nalogodavac izričito zatraži dostavu istog."]
[60,"BERNARDA PRIVŠEK","IV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA,\nČlanak 25.","Stavak 2) alineja 2,3,4 i 5 da budu obavezno istaknuti i u oglasu kojim se nekretnina oglašava. U skladu s European green dealom, energetski razred postaje bitna stavka"]
[61,"DAVOR JELIĆ","Zakon o posredovanju u prometu nekretnina,\nV. POSREDNIČKA NAKNADA","Smatram da bi zakonom trebalo regulirati najvišu dopuštenu posredničku naknadu."]
[62,"MIA TISAJ","Zakon o posredovanju u prometu nekretnina,\nV. POSREDNIČKA NAKNADA","Treba jasno definirati od koje strane posrednik ima pravo naplatiti proviziju, budući da dvostrano naplaćivanje ne može biti jednako kvalitetno i u interesu i prodavatelja i kupca.\n\nSukladno tome, u slučaju kada kupac angažira posrednika da mu pronađe nekretninu koja se u tom trenutku ne nalazi u ponudi posrednika, kupac se smatra nalogodavcem.\n\nU slučaju kada se prodavatelj nekretnine koristi uslugama posrednika radi prodaje nekretnine, prodavatelj ima status nalogodavca."]
[63,"IVA RUKAVINA","Zakon o posredovanju u prometu nekretnina,\nV. POSREDNIČKA NAKNADA","Posrednik ne može naplaćivati proviziju i od prodavatelja i od kupca. Radi se o sukobu interesa. Posrednička naknada mora biti ograničena maksimalno na 2 % vrijednosti nekretnine. U praksi se naknade penju i do 6 % vrijednosti nekretnine koje posrednici naplaćuju od obadvije strane bez obzira na vrijednost nekretnine. Iznosi zarade posrednika penju se do abnormalnih vrijednosti u odnosu na ostale hrvatske gradjane, a koje ovdje zaradi osoba koja završi tečaj."]
[64,"BERNARDA PRIVŠEK","V. POSREDNIČKA NAKNADA,\nČlanak 26.","Za jednu nekretninu, može biti naplaćena samo jedna naknada, s time da plativost nakande nije djeljiva obveza između prodavatelja/zakupodavca/najmodavca i kupca/zakupca/najmoprimca. niti su isti solidarni dužnici"]
[65,"DAVORIN TISAJ","V. POSREDNIČKA NAKNADA,\nČlanak 26.","Visina posredničke naknade po jednoj kupoprodaji nekretnine smije iznositi  SVEUKUPNO NAJVIŠE  DO 4 % od realizirane cijene nekretnine bez obzira od koga se provizija naplaćuje (od prodavatelja, od kupca ili i od prodavatelja i kupca)"]
[66,"MIA TISAJ","V. POSREDNIČKA NAKNADA,\nPravo na posredničku naknadu","Treba jasno definirati od koje strane posrednik ima pravo naplatiti proviziju, budući da dvostrano naplaćivanje ne može biti jednako kvalitetno i u interesu i prodavatelja i kupca.\n\nSukladno tome, u slučaju kada kupac angažira posrednika da mu pronađe nekretninu koja se u tom trenutku ne nalazi u ponudi posrednika, kupac se smatra nalogodavcem.\n\nU slučaju kada se prodavatelj nekretnine koristi uslugama posrednika radi prodaje nekretnine, prodavatelj ima status nalogodavca."]
[67,"SRĐAN JAVORČIĆ","V. POSREDNIČKA NAKNADA,\nPravo na posredničku naknadu","OBAVEZNO UKINUTI (7) Posrednik ne smije naplatiti posredničku naknadu od treće osobe koja u pravnom poslu stječe ulogu kupca, najmoprimca ili drugog, a nije s posrednikom sklopila ugovor o posredovanju. \n\nili preformulirati da Nalogodavac može ugovorom o posredovanju izričito zabraniti posredniku naplatu posredničke naknade od trečih osoba."]
[68,"SARA VEČERALO","V. POSREDNIČKA NAKNADA,\nČlanak 27.","Moram primijetiti da većina negativnih komentara koji idu u smjeru demonizacije posredničke struke ne dolazi od samih posrednika, već od drugih tržišnih aktera, ponajprije odvjetnika ili raznih financijskih konzultanata. Također, većina tih komentara poziva se na moral ili socijalnu osjetljivost. Sve su to legitimne teme za raspravu, ali teško mogu biti temelj za ozbiljno normativno uređenje tržišta.\nZanimljiva tema za raspravu su i ostala europska tržišta nekretnina. Primjerice, njemačko tržište nekretnina ne poznaje koncept neekskluzivnog posredovanja, a ukupna posrednička naknada najčešće iznosi oko 6 % ili više, koja se u praksi dijeli jednako između kupca i prodavatelja.\n\nUnatoč demokratskom okviru javnog savjetovanja, smatram da bi se u ovom slučaju trebalo voditi prvenstveno tehnokratskim i stručnim načelima te pustiti da vlastitu struku i načine njezina uređenja komentiraju oni koji u njoj aktivno rade desetljeće ili dulje, koji jedini imaju stvarno znanje, iskustvo i profesionalnu odgovornost za njezin razvoj."]
[69,"DAVOR JELIĆ","V. POSREDNIČKA NAKNADA,\nČlanak 27.","Osnovni problem važećeg propisa je taj što se u svakodnevnoj praksi razvio nekorektan način postupanja  posrednika na način da, nakon što  zaključi ugovor o posredovanju s prodavateljem nekretnine, posrednik odbija pokazati tu nekretninu potencijalnom kupcu bez da i kupac i potpiše ugovor o posredovanju. Na taj način posrednici bez ikakvog osnova naplaćuju proviziju i od prodavatelja i od kupca, time da se faktički radi o ucjeni kupaca koji su se javili posredniku ne da bi im ovaj pronašao nekretninu već da bi im pokazao nekretninu koju je već oglasio temeljem naloga prodavatelja.\n\nNaravno da su uslijed takvog postupanja kupci redovno u situaciji da, kako faktički nemaju izbora, nepotrebno plaćaju visoke provizije ( što je usput u današnjim uvjetima posebno problem za mlade obitelji, te je protivno intenciji Vlade RH da se svima omogući jeftinije stanovanje ). Primjera radi, za stan u Zagrebu koji u današnjim relacijama ima relativno nisku vrijednost od cca 150.000,00 EUR, naime, teško je naći stan niže cijene od navedene, kupci nepotrebno plaćaju proviziju od dodatnih 3%, odnosno iznos od čak 4.500,00 EUR plus PDV.\n\nRadi se o evidentno nemoralnom postupanju posrednika koje je nažalost postalo uobičajeno, a koje postupanje se kosi s osnovnim načelima Zakona o obveznim odnosima ( čl. 4. čl. 6. i čl.10.).\n\nSmatram da bi takvo postupanje ovim zakonom na neki razuman način ubuduće trebalo spriječiti.\n\nJedan od mogućih modaliteta da se to spriječi je da se propiše da posrednici u slučaju kada se radi o nekretnini za koju već imaju nalog prodavatelja ni u kojem slučaju nemaju pravo  naplatiti naknadu i od kupca.\n\nDrugi mogući modalitet, za koji smatram da je manje prihvatljiv, je da se novim propisom regulira najviši dopušteni ukupni postotak naknade koji posrednik ima pravo naplatiti od oba sudionika. Taj je modalitet po meni manje prihvatljiv iz razloga što u tom slučaju opet kupac nepotrebno plaća naknadu kada se javi na oglas da bi pogledao konkretnu nekretninu, a osim toga teško da je prihvatljiv uzevši u obzir odredbe Zakona o obveznim odnosima. Naime, na taj način posrednik faktički zastupa interese i kupca i prodavatelja, iako se radi o dva sudionika koji imaju dijametralno oprečne interese, što je protivno poslovnom moralu.\n\nNaravno, sasvim je drugačija pravna situacija kada je kupac taj koji je dao nalog posredniku da ovaj u njegovo  ime traži odgovarajuću nekretninu, dakle, u slučaju kada kupac ne kontaktira posrednika da bi pogledao neku od strane posrednika već oglašenu konkretnu nekretninu. U takvom slučaju posrednik po prirodi stvari ima pravo na proviziju od kupca, a moguće i od prodavatelja.\n\nZaključno, smatram da zakonom treba onemogućiti opisano postupanje posrednika, time da napominjem da činjenica što se u članku 22. predlaže propisati da se posrednik obvezuje omogućiti razgled nekretnina sama po sebi neće imati takav učinak, jer u postojećem zakonu postoji identična odredba ( čl. 21), od koje odredbe u praksi očito nema koristi."]
[70,"LEO KALFIĆ","V. POSREDNIČKA NAKNADA,\nČlanak 27.","Posrednička naknada je nagrada za uspješnost, dakle nagrađuje se posrednika za uspješno dovršen kupoprodajni proces, u korist svih sudionika. Posrednička naknada nije cijena pojedinih usluga poput troškovnika koji se sastavlja prilikom izvođenja određenih radova. Posredničku naknadu određuje svaka pravna osoba / posrednik za sebe u zakonskim okvirima, i ona u pravilu iznosi ukupno 4 do 6 %. Ta ista provizija se dijeli na prodavatelja i kupca najčešće u omjeru 2+2 ili 3+1 ili slično. Svaki kupac ima mogućnost procijeniti koliko vrijedi njegov osobni rad i usluge, pa tako i posrednik procjenjuje svoj rad i svoje usluge. Nije u redu da se pojedine osobe ovdje braneći moralne vrijednosti te na temelju nekih svojih iskustava pokušavaju odrediti cijenu tuđeg rada i truda. Kako gospodin gore navodi usporedbu sa prodajnim lancima za prehranu ili drugu vrstu robe, siguran sam da ih se ne pita na blagajni kolika je njihova marža već se gleda ukupna cijena i onda se donese odluka. Prodavatelji znaju da se naplaćuje dio provizije od kupca, to nije dvostruka provizija već se provizija dijeli. I ako posrednik unaprijed najavi da ne želi suradnju, ne može nijedan potencijalni kupac natjerati istog na pokazivanje nekretnine bez prethodnog dogovora oko uvjeta suradnje, jednostavno kao kupac možete odbiti suradnju i tražiti svoju nekretninu po mjeri o vlastitom trošku po terenu ili privatnim oglasima, bez uvrede. Cilj je u konačnici ponuditi izvrsnu uslugu kupcu i prodavatelju i često puta je to jako zahtjevno i traži puno vremena i znanja. Vjerujem da postoje različiti stavovi, međutim u slobodnoj državi nitko nema pravo odrediti visinu naknade za tuđi rad dok god je sve transparentno i u tržišnim okvirima. Zamislite da se tako ograniče iznosi plaća po sektorima svima nama na neki maksimalni iznos, to bi bilo neprihvatljivo i tu se vjerojatno slažemo svi. Lijepi pozdrav"]
[71,"MARKO VEDRIŠ","V. POSREDNIČKA NAKNADA,\nČlanak 27.","U kontekstu sve izraženijeg problema priuštivosti stanovanja u Republici Hrvatskoj i Europskoj uniji, predlaže se da se za posredovanje u prodaji stambenih nekretnina propiše da posrednik može naplatiti posredničku naknadu isključivo od jedne ugovorne strane. Takva bi mjera smanjila ukupni trošak stjecanja stambene nekretnine za kupce, osobito za mlade obitelji i kupce prve nekretnine, te bi doprinijela većoj transparentnosti tržišta i pravednijoj raspodjeli troškova."]
[72,"MARKO VEDRIŠ","V. POSREDNIČKA NAKNADA,\nČlanak 27.","Prijedlog novog teksta \n\nstavak (8) Posrednik u istoj transakciji ne smije naplatiti posredničku naknadu i od prodavatelja i od kupca. \nili \nstavak (8) Kod posredovanja u prodaji stambenih nekretnina, posrednik može naplatiti posredničku naknadu isključivo od jedne ugovorne strane."]
[73,"IVO BAKALIĆ","V. POSREDNIČKA NAKNADA,\nČlanak 27.","Ivo Bakalić, sudac\nOdredba članka 27. stavak 7. nacrta zakona konačno vraća poslove posredovanja u pravne i životne okvire.\nU odnosu na pravne okvire, procjenjujući prijedlog članka 22. zakona koji propisuje obveze posrednika, prema popisu obveza posrednika lako je zaključiti kako je naglasak na posredovanju za prodavatelja i to je najčešća situacija.\nOno što se je do sada u praksi događalo je bila devijacija u primjeni postojećeg zakona i korištenje situacije koja nije bila dovoljno precizno regulirana.\nZbog navedenog su i bile moguće situacije da agencije za posredovanje na svojim web stranicama oglase kako je kupac dužan sklopiti ugovor o posredovanju prije zaključenja posla.\nNa stranici jedne splitske agencije sam imao prilike vidjeti da ta agencija uvjetuje razgledavanje nekretnine prethodnim sklapanja ugovora o posredovanju što je samo po sebi apsurdno i ucjenjivački.\nBudimo otvoreni do kraja, bio je to prostor manipulacije u kojem su agencije nezasluženo ostvarivale dvostruku proviziju i kupce radili budalama.\nKada govorimo o životnom okviru onda prvenstveno mislim na situaciju koja se može poistovjetiti s najobičnijom prodajom u trgovini.\nVlasnik određenog proizvoda angažira prodavatelja  da uz dogovorenu proviziju prodaje njegove proizvode, a prodavatelj iste izloži u svom poslovnom prostoru. Kupac dođe u poslovni prostor i zamoli prodavatelja da mu pokaže proizvod te istog kupi ako mu proizvod odgovara.\nŽivotno, je li bilo tko od nas platio proviziju prodavatelju u nekoj trgovini ako smo pregledavali proizvod kojeg želimo kupiti i u konačnici ga kupili. Jasno je da nismo, nego smo platili samo cijenu proizvoda.\nVratimo se na prodaju stanova.\nVlasnik stana angažira agenciju kao posrednika da mu pokuša naći kupca i proda stan uz plaćanje određene provizije u vidu posredničke naknade temeljem sklopljenog ugovora, a agencija taj stan oglasi na svojoj web stranici kao svojevrsnom prodajnom izlogu. \nTreća osoba- kupac vidi oglas, zamoli pregled stana i odluči se za kupnju.\nU takvoj situaciji agencija je napravila sve ono što se je obvezala ugovorom prodavatelju (provjera dokumentacije, oglašavanje, omogućavanje pregleda stana,  sastavljanje nacrta ugovora ako je ugovoreno) i zato joj pripada nagrada, ali to ne podrazumijeva da za te iste aktivnosti proviziju treba platiti kupac i to je suština problema koju konačno rješava članak 27. stavak 7. nacrta zakona.\nTo ujedno podrazumijeva da će agencije ostati bez dvostruke provizije, ali budimo do kraja otvoreni pa kažimo da na istu ni do sada nisu imali pravo. Bio je to lov u mutnom i  naprosto ucjena s elementima stjecanja bez osnove.\nPodržavam ovu odredbu jer konačno pokušava zaštiti treću osobu- kupca."]
[74,"LARA TONČIĆ","V. POSREDNIČKA NAKNADA,\nČlanak 27.","Mogućnost posredovanja za obje ugovorne strane propisana je Zakonom o obveznim odnosima i stoga je isto dopušteno i u posredovanju u prometu nekretnina. Posrednicima treba omogućiti da kupcima koji se javljaju na oglas uvjetuju da prije razgledavanja nekretnine potpišu ugovor o posredovanju jer se navedenim ugovorom reguliraju međusobna prava i obveze, a ne samo plaćanje provizije."]
[75,"RUJANA LUKAČ","V. POSREDNIČKA NAKNADA,\nČlanak 27.","Mišljenja sam da posrednici ili agenti ne smiju tražiti kupce da potpišu ugovor o posredovanju prije nego im dozvole razgledavanje nekretnine koju su oglasili."]
[76,"TOMISLAV CERAJ","V. POSREDNIČKA NAKNADA,\nČlanak 27.","Članak 27, stavak 9: Posrednik smije sklopiti ugovor o posredovanju i/ili naplatiti posredničku naknadu od kupca ili najmoprimca samo za nekretnine koje nema u svojoj ponudi i za koje već nema sklopljen ugovor o posredovanju radi prodaje ili najma."]
[77,"TOMISLAV CERAJ","V. POSREDNIČKA NAKNADA,\nČlanak 27.","Članak 27, stavak 8: Zabranjuje se posredovanje za obje strane, direktno sklapanjem ugovora o posredovanju s obje strane, ili indirektno koristeći drugu agenciju s kojom dijeli povjerljive informacije o cijeni i drugim elementima pregovora o transakciji, radi sukoba interesa.\n\nOsnovni cilj zašto Prodavatelj angažira Posrednika je pronalažanje Kupca. Uvjetovanje Kupcu potpisivanja Ugovora o posredovanju radi pokazivanja nekretnine je kršenje osnovne odredbe Ugovora. Ipak, to je češće praksa nego što nije. Dodatno, ne manje važno, nije moguće etički i moralno zastupati obje strane, time je Posrednik u očitom sukobu interesa. Posrednici će pokušati zaobići \"sukob interesa\" tako da će angažirati prijateljsku agenciju da uvjetuju sklapanje ugovora o posredovanju Kupcu. Zakon ovdje mora to jasno zabraniti."]
[78,"TOMISLAV CERAJ","V. POSREDNIČKA NAKNADA,\nČlanak 27.","Članak 27, stavak 7: Posrednik ne smije naplatiti posredničku naknadu od treće osobe koja u pravnom poslu stječe ulogu kupca, najmoprimca ili drugog, a nije s posrednikom sklopila ugovor o posredovanju, NITI SMIJE TREĆOJ OSOBI UVJETOVATI SKLAPANJE POSREDNIČKOG UGOVORA RADI POKAZIVANJA NEKRETNINE\n\nU praksi je uobičajeno da Posrednik ne želi pokazati nekretninu potencijalnom kupcu koji se javlja na oglas prije nego što potpiše ugovor o posredovanju iako Posrednik već zastupa Prodavatelja. Kupci ne žele potpisati ugovor, time Posrednik krši ugovornu obvezu dovođenja kupca u vezu s prodavateljem. Ili Kupci potpisuju ugovor za razgledavanje predmetne oglašene nekretnine i time se stvara sukob interesa jer Posrednik ima interes na obje strane uz ostvarenje dvostruke provizije."]
[79,"BERNARDA PRIVŠEK","V. POSREDNIČKA NAKNADA,\nČlanak 27.","Članak 27, stavak 7): Posrednik smije naplatiti naknadu isključivo i jedino od najmodavca/zakupodavca/prodavatelja, neovisno tko ga je angažirao.\n\nNe može od dvije strane jer se događa sukob interesa: prodavatelju/zakupodavcu/najmodavcu je u interesu da postigne što veću cijenu, a drugoj strani da postigne što nižu cijenu. U tom slučaju je jasno da će posrednik biti naklonjeniji da se postigne veća cijena jer time će i posrednička naknada biti veća. Time se ne postiže ugovorno načelo ekvivalencije prestacija jer automatski se povlađuje prodavatelju, zatim i posredniku, a sve na štetu kupca/najmoprimca/zakupoprimca, a ionako svi troškovi sklapanja pravnog posla spadaju na kupca/zakupoprimca/najmoprimca."]
[80,"HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA","VI. STRUČNI ISPIT,\nČlanak 28.","uz članak 28. stavak 1.\nKao i kod članka 13. ponovno ukazujemo na vlasnike obrta/obrtnike s obzirom na činjenicu da oni ne sklapaju ugovore o radu sa vlastitim obrtom. Naime, ukoliko obrtnici zadovoljavaju pretpostavke za obavljanje poslova agenta, treba im omogućiti obavljanje tih poslova u sklopu vlastitog obrta."]
[81,"DAVORIN TISAJ","VI. STRUČNI ISPIT,\nČlanak 28.","(1) Posrednik u svojem sjedištu i u svakoj svojoj podružnici mora imati zaposlenog u radnom odnosu na puno radno vrijeme agenta koji je stručno osposobljen (položen stručni ispit) za poslove posredovanja u prometu nekretnina."]
[82,"LIDIJA PFARRER","VI. STRUČNI ISPIT,\nČlanak 29.","Potrebno je suziti i točnije definirati nivo i krug potrebnog minimalnog obrazovanja za agente. Osim toga s obzirom da se regulativa redovito mijenja potrebno je redovito stručno usavršavanje i praćenje novele regulative i obnova licence"]
[83,"IVA RUKAVINA","VII. NADZOR ,\nČlanak 30.","Nadzor mora biti efikasan. Trenutno prijavom u HGK Udruženju poslovanja nekretninama, agenciji se ne dogodi ništa."]
[84,"IVO BAKALIĆ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nSankcije ","Ivo Bakalić, sudac\nU odnosu na iznesene komentare uz članka 27. stavak 7. nacrta zakona, očekujem kako će agencije i dalje pokušavati tražiti od kupaca, osobito onih koji nisu pravno obrazovani da s agencijom sklope ugovor o posredovanju.\nAko se to dogodi iskorištavanjem naivnosti ili nedovoljne educiranosti kupaca, držim da u popisu sankcija treba određenom prekršajnom sankcijom obeshrabriti posrednike u poduzimanju takvih protuzakonitih radnji.\nMožda čak i propisati da je uvjetovanje  trećoj osobi (kupcu) pregleda ili kupoprodaje nekretnine prethodnim sklapanjem ugovora o posredovanju protivno zakonu, a time i ništetno.\nSamo na taj način će se konačno dokinuti ova besramna praksa naplate dvostruke provizije."]
[85,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","Predstavnici Udruženja poslovanja nekretninama HGK smatraju kako se odredba članka 33. stavka 1., točka 10 Nacrta prijedloga Zakona o posredovanju u prometu nekretnina protivi samom smislu posredovanja u prometu nekretnina. Naime, posrednici često od prodavatelja dobiju ključeve nekretnine, radi lakše organizacije prodaje, a kao izraz punog povjerenja u profesionalni rad. Nerijetko se radi o nekrentinama s vrlo vrijednim interijerom (namještaj, slike, kolekcionarski predmeti itd). Osim toga, čak i ako situacija ne nalaže davanje ključeva (npr. ako prodavatelj živi u nekrentini koja se prodaje) prodavatelji s punim povjerenjem prepuštaju da posrednici vrše selekciju klijenata koje dovode, odn. potencijalnih kupaca. Osim toga, posrednici mogu, temeljem dosadašnjeg iskustva lako procijeniti je li opasno ili barem besmisleno pojedine „zainteresirane kupce“ voditi da pogledaju neku nekretninu.\n\n Ističu kako je selekcija klijenata kojima će pokazati neku nekretninu sastavnio dio njihovog svakodnevnog posla, temeljeno na povjerenju koje su im ukazali prodavatelji, stoga bi ovakva odredba, kakva je u prijedlogu zakona, predstavljala svođenje posredničke djelatnosti na razinu trgovaca robom široke potrošnje, na štetu ne posrednika, nego i klijenata prodavatelja."]
[86,"BORIS VIDOVIĆ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","Svakom ozbiljnom Posredniku apsolutni je interes omogućiti razgled nekretnine za koju posreduje temeljem sklopljenog Posredničkog ugovora s klijentom- prodavateljem i preduvjet je samom smislu rada Posrednika, a to je dovesti u vezu kupca i prodavatelja kako bi se između njih sklopio pravni posao, a time i ostvario stvorio uvjet naplate izvršenog posla posredovanja.\nMeđutim, uvođenje kaznene odredbe kojom se kažnjava Posrednika ako ne omogući traženi razgled nekretnine bio bi potpuni promašaj i sigurno ne bi doveo do rješavanja brojnih  problema na tržištu  nekretnina kojih evidentno ima već bi se time vrlo izvjesno u praksi stvorile  nove  negativne posljedice. \nVeliki  broj Posrednika  ima šire područje djelovanja i sama činjenica da je Posrednik u obvezi  omogućavati razglede neograničenog broja nekretnina, na vrlo širokom  području djelovanja Posrednika i to bez bilo kakvog  ugovornog odnosa s kupcem i bez prava na naknadu, Posrednike izlaže značajnim troškovima poslovanja, a da pritom nisu uopće regulirani uvjeti kojima će potencijalni kupac posredniku dokazati svoju ozbiljnost, odnosno  financijsku sposobnost za realizaciju kupoprodaje nekretnina koje želi razgledati.\nTime bi se gotovo je sigurno stvorilo i određeno nezadovoljstvo prodavatelja budući bi se isključilo njihovo uvjetovanje  pristupa  vlastitoj nekretnini  kupcima koji često nemaju potrebnu financijsku sposobnost realizacije kupoprodaje ali istražuju tržište ili prikupljaju ideje za primjenu istih u vlastitim nekretninama ili nešto treće. Narušila bi se privatnost prodavatelja i sigurnosti njihove imovine, a poprilično je izvjesno da bi nakon određenog broja posjeta bez ozbiljnog učinka bio narušen ugled i kredibilitet samih Posrednika,  same struke,  a time i  dodatno urušavanje povjerenja u tržište nekretnina, što apsolutno  nikome nije u interesu. \nIsto tako postoji realan rizik da će pojedinci zlorabeći predloženu kaznenu odredbu mogućim manipulacijama stvarati dodatnu pravnu nesigurnost, a kroz moguće  inspekcijsko djelovanje i nanositi potencijalnu štetu Posrednicima, a da  uopće nisu iskazali ozbiljnost i financijsku sposobnost za realizaciju kupoprodaje barem jedne od neograničenog broja nekretnina  koje žele razgledati. \nStoga predlažem  brisanje točke 7, stavka 1, članka 33. prijedloga Zakona o posredovanju tj. brisanje kaznene odredbe koja se odnosi na ne omogućavanje razgleda nekretnine (članak 22. točka 5. prijedloga Zakona)."]
[87,"IVAN BIŽANOVIĆ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","Predlažem brisanje odredbe koja predviđa kažnjavanje posrednika u slučaju kada posrednik ne omogući razgled nekretnine. Posrednici imaju odgovornost prema vlasnicima nekretnina da filtriraju potencijalne kupce, osobito one koji se ne žele predstaviti imenom i prezimenom. \nIspred Udruženja poslovanja nekretninama HGK čiji sam dopredsjednik smo predlagali da se kažnjavaju oni Posrednici koji dovode u zabludu potencijalne kupce, da im umjesto zapisnika o pregledu nekretnine prilikom razgledavanja podmeću zapravo Ugovore o posredovanju sa svim bitnim sastojcima uključujući i obvezu plaćanja naknade. \nStruka već više od desetljeća kontinuirano upozorava na potrebu značajnog pooštravanja stručnih ispita, ulaznih kriterija i profesionalnih standarda, no ti su apeli ostajali bez odgovarajuće reakcije. \nNajveći problem su PAUŠALNI OBRTI ljudi koji se predstavljaju kao agenti ili suradnici u prodaji a nemaju položen ispit za agenta i nisu zaposleni kod Posrednika u toj agenciji za koju rade. Kod mene u Lici takvih ima poveći broj i \"kradu\" nekretnine s mog oglasa, skidaju i bacaju table - bannere s kuća, dolaze do prodavatelja i s njim dogovaraju višu cijenu nekretnine iako i sami znaju da je neće prodati po toj cijeni. \nTreba ukinuti i zabraniti: suradnike u prodaji, asistente u prodaji, zabraniti rad agentima koji nemaju položen ispit za agenta i nisu upisani u Imenik, te nisu zaposleni kod Posrednika ( Agencije). Dešava se da pojedinci rade za više agencija na proviziju a da nisu zaposleni nigdje i naplaćuju proviziju od kupaca koju sebi uzimaju a od kupca se naplaćuje Agencija. Mi se s ovim u Udruženju \"borimo\" već neko vrijeme. Tu su i lažne agencije, lažno predstavljanje, oglašavanje u medijima bez istaknute Agencije, kao i na društvenim mrežama bez istaknute agencije. Snimanje spotova - prezentacije nekretnine od nazovimo ih agenata koji nemaju veze s ovim poslom, samo sramote struku."]
[88,"LUKA LUKETIN","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","Osoba koja se javlja na oglas posrednika je treća osoba. Posrednik ima zakonsku obavezu povezati nalogodavca sa trećom osobom i nastojati da dođe do sklapanja ugovora. U praksi sve agencije odbijaju treću osobu ukoliko i sama ne želi postati nalogodavac. Treća osoba ne angažira agenciju da joj nađe nekretninu po zadanim kriterijima, već se javlja na ono što je oglašeno. Agencija mora biti strogo kažnjena jer ne nastoji da dođe do sklapanja ugovora odbijanjem treće osobe."]
[89,"IVANA ČIKIĆ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","Predlažem brisanje odredbe koja predviđa kažnjavanje posrednika u slučaju kada posrednik ne omogući razgled nekretnine. Posrednici imaju odgovornost prema vlasnicima nekretnina da filtriraju potencijalne kupce, osobito one koji se ne žele predstaviti imenom i prezimenom.\n\nU praksi su česte situacije u kojima potencijalni kupci imaju sumnjive ili neprimjerene namjere, a u takvim okolnostima posrednici imaju ulogu zaštitnog filtra. Dodatno, mogu nastupiti objektivne okolnosti, poput bolesti ili spriječenosti agenta, zbog kojih razgled nije moguće organizirati, a predložena odredba bi u takvim slučajevima posebno nepovoljno utjecala na agencije koje posluju s jednim agentom.\n\nVlasnici nekretnina profesionalnost posrednika procjenjuju upravo prema sposobnosti razlikovanja ozbiljnih interesenata od neozbiljnih, osobito kada je riječ o prodaji nekretnine u kojoj prodavatelj živi sa svojom obitelji. Prodavatelji ne žele izlagati svoj dom dolascima sumnjivih ili nekulturnih osoba te s pravom očekuju da posrednik zna točno tko, imenom i prezimenom, dolazi u njihov prostor.\n\nAko se potencijalni kupci odbijaju identificirati, a navedena odredba bude usvojena u Zakon, to će dovesti do ozbiljnih problema u praksi te narušiti sigurnost i povjerenje prodavatelja u posrednike."]
[90,"MARKO VEDRIŠ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","(4) Teškim povredama odredbi Zakona smatra se i ponovljeno ili namjerno onemogućavanje razgleda nekretnine suprotno odredbama ovoga Zakona."]
[91,"MARKO VEDRIŠ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","Radi učinkovitog provođenja Zakona, nužno je osigurati jasne mehanizme prijave nepoštenih poslovnih praksi i kršenja zakonskih odredbi, prije svega za onemogućavanje razgledavanja nekretnine kao najčešće pojave da se potencijalnim kupcima uvjetuje razgledavanje nekretnine ili davanje dodatnih informacija sklapanjem ugovora o posredovanju, iako posrednik već ima važeći ugovor o posredovanju s prodavateljem. \nKao sankciju za teške ili ponovljene povrede obveze omogućavanja razgleda nekretnine, predlažem propisivanje strožih mjera, uključujući mogućnost oduzimanja dozvole za obavljanje djelatnosti i brisanja iz registra posrednika u skladu s načelom razmjernosti."]
[92,"BORISLAV VUJOVIĆ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","Predlažem brisanje kaznene odredbe koja se odnosi na neomogućavanje razgleda nekretnine. Uz sve  argumente koji su već navedeni, treba uzeti u obzir činjenicu  da vlasnici nekretnina mogu i sami oglasiti prodaju svoje nekretnine, te ne moraju angažirati posrednika. Posrednici nisu monopolisti čija se usluga mora koristiti. Ukoliko je vlasnik suglasan s načinom poslovanja agencije, onda je tu situacija jasna. Jedini koga se u slučaju onemogućavanja razgleda nekretnine od strane posrednika eventualno može oštetiti je vlasnik kao nalogodavac kome se uskraćuje prilika da proda ili iznajmi svoju nekretninu."]
[93,"IVAN KOVAČIĆ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","predlaže se:\n\n– ili brisanje kaznene odredbe koja se odnosi na neomogućavanje razgleda nekretnine,\n – ili, kao alternativa, preciziranje članka 22. stavka 1. točke 5. na način da se jasno veže uz ugovor o posredovanju sklopljen s nalogodavcem – prodavateljem.\nPrijedlog izmjene\nPredlaže se da članak 22. stavak 1. točka 5. glasi:\n\n„5. omogućiti razgled nekretnine trećim osobama u skladu s interesima, uputama i uvjetima određenima ugovorom o posredovanju sklopljenim s nalogodavcem – prodavateljem.”"]
[94,"IVAN KOVAČIĆ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","Uvođenje odredbe kojom se paušalno i bezuvjetno propisuje obveza posrednika da omogući razgled nekretnine trećoj osobi predstavlja ozbiljan regulatorni promašaj i primjer normativnog rješenja koje nije razmjerno cilju koji se njime želi postići.\nRiječ je o pokušaju rješavanja složenog i višeslojnog problema tržišta nekretnina pojednostavljenom mjerom koja ne adresira uzroke postojećih poremećaja, već u praksi stvara nove i ozbiljne negativne posljedice. Takav pristup nije u skladu s načelom razmjernosti, niti s dobrom regulatornom praksom.\n\nTrenutno stanje na tržištu nekretnina u velikoj je mjeri posljedica dugogodišnjeg propusta zakonodavca da sustavno i odlučno regulira uvjete za obavljanje djelatnosti posredovanja u prometu nekretnina. Struka već više od desetljeća kontinuirano upozorava na potrebu značajnog pooštravanja stručnih ispita, ulaznih kriterija i profesionalnih standarda, no ti su apeli ostajali bez odgovarajuće reakcije.\nU praksi se omogućuje relativno jednostavan ulazak u djelatnost, dok se istodobno inspekcijski nadzor pretežito provodi nad profesionalnim i registriranim subjektima koji posluju transparentno i u skladu sa zakonom. Nasuprot tome, velik broj fizičkih osoba i subjekata koji djeluju nelegalno ili u sivoj zoni ostaje izvan učinkovitog nadzora. Upravo taj dio tržišta generira najveći broj nepravilnosti i nezadovoljstvo korisnika usluga, no predložena odredba uopće ne adresira taj problem.\n\nRast cijena nekretnina i pitanje priuštivog stanovanja, koje opravdano izaziva frustraciju građana, traži brzog i jednostavnog krivca. Posrednici su pritom neopravdano identificirani kao uzrok problema, što se reflektira kroz pritiske na način naplate posredničke naknade. Pritom se zanemaruje činjenica da je naplata posredničke naknade od nalogodavca prodavatelja i od nalogodavca kupca dopuštena važećim zakonskim okvirom, u skladu sa Zakonom o obveznim odnosima, te predstavlja uobičajenu i ustaljenu praksu u nizu država Europske unije i izvan nje, uključujući Austriju, Njemačku, Italiju i Mađarsku.\n\nDodatno, u potpunosti je zanemarena specifičnost hrvatskog tržišta nekretnina, osobito na jadranskoj obali, gdje značajan udio čine tzv. second home nekretnine. Tržište karakterizira rijetka naseljenost, velika geografska disperzija ponude te uobičajena potreba kupaca da razgledavaju nekretnine na vrlo širokom području koje se često proteže na više stotina kilometara. Velik broj agencija posluje na području od Dubrovnika do Istre, odnosno na cijeloj obali.\n\nU takvim okolnostima, predmetna odredba u praksi znači da je posrednik obvezan omogućavati razglede neograničenog broja nekretnina, na neograničenom geografskom području, bez ikakvog ugovornog odnosa s kupcem i bez prava na naknadu. Time se posrednike izlaže značajnim financijskim i operativnim rizicima, budući da troškovi putovanja, dnevnica i organizacije razgleda po pojedinom klijentu u praksi mogu dosezati vrlo značajne iznose.\n\nIstodobno, ovakvo rješenje šteti i samim prodavateljima jer im oduzima mogućnost da uvjetuju pristup vlastitoj nekretnini. Time se onemogućuje provedba uobičajenih profesionalnih procedura poput proof of funds provjere, KYC analize i kontrole ozbiljnosti kupca, koje su standard na uređenim tržištima Europske unije i svijeta te služe zaštiti privatnosti, sigurnosti i imovine vlasnika.\nVažno je istaknuti da će dugoročna posljedica ovakve regulacije biti smanjenje kvalitete usluge, poticanje neformalnih i netransparentnih praksi te dodatno narušavanje povjerenja u tržište nekretnina, što je suprotno deklariranom cilju zaštite potrošača.\nBudući da se kaznene odredbe vežu uz obvezu iz članka 22. stavka 1. točke 5., a da sadržaj te obveze u predloženom tekstu nije dovoljno precizno definiran, postoji realan rizik pravne nesigurnosti i neujednačene inspekcijske prakse.\n\nSlijedom navedenog, radi osiguranja razmjernosti, pravne sigurnosti i provedivosti zakona, predlaže se:\n– ili brisanje kaznene odredbe koja se odnosi na neomogućavanje razgleda nekretnine,\n – ili, kao alternativa, preciziranje članka 22. stavka 1. točke 5. na način da se jasno veže uz ugovor o posredovanju sklopljen s nalogodavcem – prodavateljem.\n\nPrijedlog izmjene\nPredlaže se da članak 22. stavak 1. točka 5. glasi:\n„5. omogućiti razgled nekretnine trećim osobama u skladu s interesima, uputama i uvjetima određenima ugovorom o posredovanju sklopljenim s nalogodavcem – prodavateljem.”"]
[95,"DUBRAVKO RANILOVIĆ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","Predlažemo da se umjesto osporavanog stavka (Ne omogući razgled) ubaaci slijedeći stavak; Zapisnik o razgledu ili istovjetan dokument koji Posrednik i treća osoba mogu potpisati kao  dokaz razgleda ili prezentacije nekretnine, ne predstavlja Ugovor o posredovanju i ne može biti osnova za napatu posredničke naknade od treće osobe. Smatramo da je takvim postupanjem Posrednik doveo u zabludu treću osobu."]
[96,"DUBRAVKO RANILOVIĆ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","DUBRAVKO RANILOVIĆ\nPrijedlog da se kazni Posrednik koji ne omogući razgled nekretnine trećoj osobi se zaista protivi samoj samoj prirodi Posredovanja i ulozi Posrednika,, a to je da posreduje, i da po želji nalogodavca bude filter prema potencijalnim interesentima.\nRazumijem problem koji se dogadja na terenu, ali bi na ovaj način upravo kaznili one koji profesionalno obavljaju posao,  jer smo propustili kažnjavati sve one nelagalne koji posluju bez rješenja Ministarstva i Ugovora o posredovanju koji su i stvorili problem lošeg odnosa sa trećim osobama. Na ovaj način bi se otvorila neprirodna mogućnost da svaki interesent može prisiljavati Posrednika da mu pokaže nekrentinu. Prije svega to nije moguće iz više razloga. Prvi razlog je \nsvakakoda kao Posrednici nećemo voditi u nekretninu suspektne osobe,, osobe koje se ne žele identificirati, osobe sa kriminalnim dosjeima, osobe koje ne mogu dokazati svoju likvidnost, pa i bezobrazne i nepristojne osobe ako želite i sl. Istovremeno treba podsjetiti da su Posrednici obveznici provedbe Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranju terorizma, temeljm kojeg zakona upravo imamo obvezu provjere potencijalnih kupca, pa i izradu Dubinske analize. Osim toga kako će se definirati ne omogućavanje razgleda. Da li to znači da nekom morate pokazati odmah nekretninu, ili za tjedan dana, ili za mjesec?. Upravo Posrednik ima to pravo i sposobnost da na temleju svoga iskustva procjenjuje potencijalne kupce i dovodi ih u vezu sa nekrentinom odnosno Nalogodavcem. \nNa kraju što akoje  agent Posrednika bolestan, ili je iz bilo kojeg razloga spriječen pokazati, ili je Nalogodavac vlasnik stana nije u mogućnosti iz bilo kojeg razloga nekoga primiti u svoj dom. Podsjećamo da su nekrentine koje pokazujemo uglavnom domovi ljudi u kojima se živi a vrlo rijetko prazne nekretnine od kojih Posrednici imaju ključeve. Zaista smatram da ovu odredbu treba izbaciti iz ovog prijedloga jer će umjesto poboljšanja kvalitete usluge stvoririti velike probleme na tržištu.  Jednostavno ova odredba nije primjenjiva a postigao bi se upravo suprotan efekt od očekivanog. \n\nIpred udruženja smo predlagali da se kaznjavaju oni Posrednici koji dovode u zabludu potencijalne kupce, da im umjesto zapisnika o pregledu nekrentine prilikom razgledavanja podmeću zapravo Ugovore o posredovanju sa svim bitnim sastojcima uključujući i obvezu plaćanja naknade. Smatramo da dovođenje u zabludu trećih osoba ima elemnte za kažnjavanje."]
[97,"LARA TONČIĆ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","\"- oglašava nekretnine bez sklopljenog ugovora o posredovanju ili ugovora o potposredovanju (članak 21. stavak 2.)\n\n- bez opravdanog razloga ne omogući razgled nekretnine (članak 22. točka 5.)\"\n\nRazgledavanje nekretnine posrednik ponekad ne može sam omogućiti, već ovisi o vlasniku nekretnine ili osobi koja ima ključeve nekretnine. Također, posrednici bi trebali biti u mogućnosti u opravdanim razlozima onemogućiti razgledavanje nekretnine, primjerice osobama problematičnog ponašanja ili osobama koje su ranije pokazivale takvo ponašanje, ili osobama za koje postoji sumnja da razgledavanjem nekretnine žele doći do podataka za nedopuštene svrhe (primjerice za krađu i sl.). Također, treba imati na umu da ponekad u nekretninama stanuju vlasnici ili druge osobe i da ih se razgledavanjem nekretnine uznemirava u njihovom svakodnevnom životu pa posrednici mogu izgledati vrlo neprofesionalno ukoliko ne mogu vršiti određen filter osoba kojima će omogućiti razgledavanje nekretnine. U nekim državama postoje liste za razgledavanje nekretnine, kao i obveza plaćanja naknada za razgledavanje."]
[98,"RUJANA LUKAČ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","Dopuniti \"- ne omogući razgled nekretnine\" s ovim tekstom: \"ili zahtjeva potpisivanje posredničkog ugovora s kupcem koji se javlja na oglas za nekretninu\""]
[99,"TOMISLAV CERAJ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","Članak 33, Stavak 1: - oglašava nekretnine bez sklopljenog ugovora o posredovanju (članak 21. stavak 2.) ILI BEZ NAVOĐENJA ADRESE NEKRETNINE I VANJSKIH FOTOGRAFIJA NEKRETNINE\n\nU praksi Posrednici ne objavljuju fotografije nekretnine izvana što značajno otežava potencijalnim kupcima procjenu nekretnine prije fizičkog razgleda, a vanjski izgled nekretnine čini važan aspekt nekretnine. \n\nU praksi Posrednici ne objavljuju adresu nekretnine što značajno otežava potencijalnim kupcima procjenu nekretnine prije fizičkog razgleda, a adresa nekretnine čini važan aspekt nekretnine. \n\nPosrednici to izbjegavaju jer žele uzeti proviziju i od kupca čime proizvode sukob interesa. Time Posrednici otežavaju provođenje transakcija i defokusiraju tržište nekretnina."]
[100,"TOMISLAV CERAJ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","Članak 33, Stavak 1: - ne omogući razgled nekretnine (članak 22. točka 5.) ILI UVJETUJE TREĆIM OSOBAMA SKLAPANJE UGOVORA O POSREDOVOVANJU RADI RAZGLEDA NEKRETNINE\n\nU praksi je uobičajeno da Posrednik ne želi pokazati nekretninu potencijalnom kupcu koji se javlja na oglas prije nego što potpiše ugovor o posredovanju iako Posrednik već zastupa Prodavatelja. Kupci ne žele potpisati ugovor, time Posrednik krši ugovornu obvezu dovođenja kupca u vezu s prodavateljem. Ili Kupci potpisuju ugovor za razgledavanje predmetne oglašene nekretnine i time se stvara sukob interesa jer Posrednik ima interes na obje strane uz ostvarenje dvostruke provizije."]
[101,"SRĐAN JAVORČIĆ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","Smatramo da je odredbu članka 33. stavka 1. podstavka „ne omogući razgled nekretnine (članak 22. točka 5.)“ nužno u cijelosti brisati iz Zakona, jer je u postojećem obliku neprovediva u praksi, pravno neprecizna te suprotna naravi posredničke djelatnosti.\n\n1. Neopravdano ograničavanje profesionalne autonomije posrednika\n\nJedna od temeljnih i zakonom priznatih zadaća agenta za nekretnine jest selekcija potencijalnih kupaca ili najmoprimaca. Agent je dužan procijeniti ozbiljnost, financijsku sposobnost, namjeru i pouzdanost treće osobe prije nego što dođe do razgledavanja nekretnine.\n\nAko ostane ova prekršajna odredba, posrednik se dovodi u situaciju da:\n\nmora omogućiti razgled svakoj osobi koja to zatraži,\nbez mogućnosti prethodne provjere interesa, boniteta ili svrhe dolaska,\npod prijetnjom novčane kazne od 2.000 do 5.000 eura.\n\nTakvo rješenje onemogućuje profesionalno i odgovorno obavljanje posla.\n\n2. Povreda interesa i sigurnosti nalogodavca (vlasnika nekretnine)\n\nPosrednik prema članku 22. točki 5. mora omogućiti razgled “vodeći računa o interesima i uputama nalogodavca”. Međutim, prekršajna odredba iz članka 33. u potpunosti zanemaruje taj dio norme.\n\nU praksi to može dovesti do:\n\ndovođenja neprovjerenih, neozbiljnih ili rizičnih osoba u privatne nekretnine,\nugrožavanja privatnosti, imovine i osobne sigurnosti vlasnika,\nsuprotstavljanja izričitim uputama nalogodavca (npr. ograničen broj razgleda, samo prethodno provjereni kupci).\n\n\nPosrednik se tako dovodi u pravni apsurd:\n\nili će postupati u interesu nalogodavca – ili će izbjeći kaznu.\n\n3. Neprovedivost i pravna neodređenost\n\nOdredba ne definira:\n\ntko ima pravo zahtijevati razgled,\nu kojem roku,\npod kojim uvjetima,\nkoliko puta,\ni u kojim situacijama posrednik može opravdano odbiti razgled.\n\nTo ostavlja širok prostor za zlouporabe, proizvoljna tumačenja i selektivno kažnjavanje.\n\n\nPrimjeri iz prakse:\n\nosoba bez stvarne namjere kupnje traži razgled „iz znatiželje“,\nkonkurentski agent traži razgled radi prikupljanja informacija,\nosoba bez financijskih mogućnosti inzistira na višekratnim razgledima,\ntreća osoba zahtijeva hitan ulazak u nekretninu protivno dogovoru s vlasnikom.\n\nU svim tim slučajevima posrednik bi, prema sadašnjoj formulaciji, bio izložen prekršajnoj odgovornosti.\n\n4. Suprotnost tržišnoj praksi i standardima struke\n\nU svim uređenim tržištima nekretnina razgledavanje je:\n\nkontroliran proces,\nkoji se provodi uz prethodnu selekciju,\nčesto tek nakon financijske provjere ili potpisane izjave o ozbiljnosti interesa.\n\nOva odredba pretvara razgled u apsolutno pravo treće osobe, što nije praksa niti je u skladu s profesionalnim standardima posredovanja.\n\n5. Neprimjerenost prekršajne sankcije\n\nNeomogućavanje razgleda nije ponašanje koje samo po sebi predstavlja društvenu opasnost, osobito kada je učinjeno:\n\nradi zaštite interesa nalogodavca,\nradi sigurnosti nekretnine,\nili u skladu s pravilima struke.\n\nIzricanje visokih novčanih kazni za ovakve situacije je neproporcionalno i neopravdano.\n\nZaključak\n\nPredlažemo da se iz članka 33. stavka 1. u potpunosti briše podstavak:\n\n„– ne omogući razgled nekretnine (članak 22. točka 5.)“\n\nTime bi se:\n\nomogućilo profesionalno obavljanje posredničke djelatnosti,\nzaštitili interesi i sigurnost nalogodavaca,\nizbjegle pravne nejasnoće i zlouporabe,\nte uskladila zakonska odredba s realnom tržišnom praksom."]
[102,"PETAR BLAŽEVIĆ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","Članak 33.\n(1) Novčanom kaznom od 10.000,00 do 50.000,00 eura kaznit će se za prekršaj pravna osoba – posrednik u prometu nekretnina ako:\noglašava nekretninu bez prethodno sklopljenog pisanog ugovora o posredovanju s vlasnikom nekretnine,\noglašava nekretninu bez ugovorene obveze vlasnika nekretnine na plaćanje pune cijene usluge posredovanja,\noglašava nekretninu na vlastitim internetskim stranicama, društvenim mrežama, portalima, oglasnicima, tiskanim medijima ili drugim oblicima javnog oglašavanja protivno odredbama članka 21. ovoga Zakona,\nne ukloni oglas nekretnine bez odgode, a najkasnije u roku od 3 radna dana, nakon što je: – nekretnina prodana,\n– povučena iz prodaje,\n– istekao, raskinut ili na drugi način prestao ugovor o posredovanju,\nzadrži ili ponovno objavi oglas nekretnine nakon prestanka ugovornog odnosa s vlasnikom.\n(2) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom od 2.000,00 do 10.000,00 eura.\n(3) Novčanom kaznom od 5.000,00 do 20.000,00 eura kaznit će se fizička osoba – posrednik ako počini neki od prekršaja iz stavka 1. ovoga članka.\n(4) U slučaju ponavljanja prekršaja iz stavka 1. ovoga članka u razdoblju od dvije godine, posredniku se može izreći zaštitna mjera zabrane obavljanja djelatnosti posredovanja u prometu nekretnina u trajanju od 6 do 12 mjeseci.\n(5) Prekršaji iz ovoga članka smatraju se teškim prekršajima u smislu ovoga Zakona."]
[103,"DINA SLUNJSKI","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 33.","Zbog iznimne količine postupanja agenata kojima se želi prebaciti plaćanje posredničke naknade na kupca (koji nije nalogodavac), potrebno je dodatno osigurati provedbu zabrane iz članka 27. stavka 8. putem prekršajnih odredbi dodavanjem postupanja protivno članku 27. stavku 8. u članak 33. stavak 1."]
[104,"HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 35.","Predviđene kazne za agente smatramo previsokima."]
[105,"RUJANA LUKAČ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 35.","Dopuniti \"- ne omogući razgled nekretnine ili zahtjeva potpisivanje posredničkog ugovora s kupcem koji se javlja na oglas za nekretninu\""]
[106,"TOMISLAV CERAJ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 35.","Članak 35, Stavak 1: - ne omogući razgled nekretnine (članak 22. točka 5.) ILI UVJETUJE TREĆIM OSOBAMA SKLAPANJE UGOVORA O POSREDOVANJU RADI RAZGLEDA NEKRETNINE\n\nU praksi je uobičajeno da Agent ne želi pokazati nekretninu potencijalnom kupcu koji se javlja na oglas prije nego što potpiše ugovor o posredovanju iako Posrednik za kojeg radi Agent već zastupa Prodavatelja. Kupci ne žele potpisati ugovor, time Posrednik krši ugovornu obvezu dovođenja kupca u vezu s prodavateljem. Ili Kupci potpisuju ugovor za razgledavanje predmetne oglašene nekretnine i time se stvara sukob interesa jer Posrednik ima interes na obje strane uz ostvarenje dvostruke provizije."]
[107,"DARKO MAREČIĆ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 36.","U st.4. podst.2. ovog članka je navedeno da se iznimno oportunitet neće primijeniti u slučajevima,između ostalog i utvrđenja prekršaja iz čl. 33. st.1.. podst. 13. ovoga Zakona. Međutim, čl. 33.st.1. NE sadrži podstavak 13. (sadrži samo 12 pdstavaka). Nadalje, oprtunitetom ni izuzećem nisu obuhvaćeni prekršaji iz čl. 37. i 38. Zakona."]
[108,"HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 37.","Tražimo kazne za obrtnike kao fizičke osobe propisati u nižem iznosu od kazni za pravne osobe jer su predložene u istom iznosu za sve posrednike. Predlažemo kazne za obrtnike propisati u istom iznosu kako budu propisane za ovlaštene osobe u pravnoj osobi te skrećemo pažnju da bi prema predloženoj formulaciji obrtnik mogao biti kažnjen dvostruko."]
[109,"DARKO MAREČIĆ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 37.","Ovaj prekršaj je već sankcioniran u čl. 34. st.1. podst.1. ovoga Zakona, tako da se duplira."]
[110,"DARKO MAREČIĆ","VIII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 38.","Ovaj prekršaj je već sankcioniran u čl. 33 st.1. podst.2., tako da se duplo sankcionira."]