{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":12,"n_cols":6,"rows_kept":12,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću o Obrascu zakonodavnih aktivnosti Ministarstva pravosuđa, uprave i digitalne transformacije za 2026. godinu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"NINA OREŠKOVIĆ","OBRAZAC ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI","Prema Obrascu zakonodavnih aktivnosti, razlozi i ciljevi donošenja Zakona upućuju na potrebu jedinstvenog uređenja organizacije rada zatvorskog sustava i sustava osiguranja pravosudnih tijela, te radnopravnog položaja službenika pravosudne policije i ovlaštenih službenih osoba. Unatoč tome, predloženi naziv „Zakon o pravosudnoj policiji“ sugerira da se propis odnosi isključivo na pravosudnu policiju, dok su druge kategorije ovlaštenih službenih osoba, među kojima su i socijalni pedagozi, koji su ovlaštene službene osobe na poslovima stručne procjene i tretmana — izostavljene iz naziva, iako su neizostavni dio zatvorskog sustava i nose najveći dio odgovornosti za ostvarivanje zakonom propisane glavne svrhe izvršavanja kazne zatvora. Takvo rješenje može dovesti do normativne i profesionalne nevidljivosti svih drugih struka unutar zatvorskog sustava, što nije u skladu s načelom jednakog vrednovanja svih službenika i ovlaštenih osoba koje doprinose sigurnosti, tretmanu i resocijalizaciji zatvorenika. Stoga Hrvatska komora socijalnih pedagoga predlaže izmjenu naziva zakona tako da precizno i uključivo obuhvati sve njegove adresate. Primjeren naziv bio bi: Zakon o zatvorskom sustavu. Ovakav naziv usklađen je s ciljevima navedenima u Obrascu te s postojećim normativnim rješenjima u području temeljne policije, gdje se jasno razlikuje sustav (organizacija i djelatnost) od poslova i ovlasti policije (dva zakona), a istodobno se osigurava vidljivost svih profesija koje čine sustav. Pravosudni policajci nisu samostalna institucija, već ključni dio zatvorskog sustava, koji obuhvaća zatvore, kaznionice i druga kaznena tijela, kao i upravljanje njima te se njihov rad ne može učinkovito regulirati bez usklađivanja s pravilima i potrebama cijelog sustava, uključujući sigurnosne, rehabilitacijske, pravne, upravne i humane aspekte. Donošenje posebnog zakona samo za pravosudne policajce, bez uređivanja ostatka zatvorskog sustava, dovelo bi do nesklada i pravne fragmentacije, što bi otežalo koordinaciju, provođenje nadzora i odgovornost unutar sustava. Smatramo kako se regulacija ne smije svoditi na pojedinačne skupine unutar sustava, nego mora imati širu perspektivu i obuhvatiti sve službene osobe, njihove zadaće i organizaciju sustava. Pritom ističemo i kako većina europskih zemalja ima poseban zakon koji uređuje cijeli zatvorski sustav, uključujući službenike osiguranja unutar njega (koji, uz iznimku pojedinih zemalja u regiji, uopće ne nose naziv „policija), čime se osigurava dosljednost, transparentnost i kvalitetno upravljanje sustavom. Donošenje zakona koji se odnosi isključivo na pravosudne policajce, stvara percepciju neravnopravnosti i nezadovoljstva među drugim službenicima unutar sustava, što može ugroziti radnu atmosferu te sigurnost i stabilnost sustava. Predloženim nazivom „Zakon o pravosudnoj policiji“ umanjuje se važnost interdisciplinarnog karaktera zatvorskog sustava i doprinos profesija koje svojim znanjem i stručnim djelovanjem izravno utječu na sigurnost, redukciju rizika i uspješniju reintegraciju osoba lišenih slobode. Takav pristup nije samo terminološki neprimjeren, nego je i vrijednosno poruka koja ne odražava načela jednakog uvažavanja svih profesionalnih uloga u zatvorskom sustavu.","Primljeno na znanje","Zakonom o pravosudnoj policiji uredit će se poslovi i ovlasti pravosudne policije u zatvorskom sustavu i sustavu osiguranja pravosudnih tijela Ministarstva pravosuđa, uprave i digitalne transformacije. Kroz donošenje drugih propisa planira se regulirati radnopravne odnose pravosudne policije i ovlaštenih službenih osoba u zatvorskom sustavu te organizaciju rada zatvorskog sustava."]
[2,"RANKO GAVRILOVIĆ","OBRAZAC ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI","Za IV kvartal tekuće(2025) godine planirano je donošenje Zakona o stalnim sudskim vještacima i sudskim tumačima. Budući da je izvjesno da ovaj novi zakon neće ići u proceduru u tekućoj godini, da li njegovo neuvrštavanje u plan aktivnosti za 2026 znači da se isti uopće neće donositi, a ako ne  zbog čega? Ranko Gavrilović, sudski vještak za ekonomiju, grane financije, računovodstvo i međunarodna ekonomija","Nije prihvaćen","Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima („Narodne novine“, br. 136/25.) dorađene su odredbe Zakona o sudovima koje se odnose na stalne sudske tumače i stalne sudske vještake. Ove zakonske izmjene  stupile su na snagu 13. studenog 2025. godine.\nTakođer su izrađeni prijedlozi novog Pravilnika o stalnim sudskim tumačima i novog Pravilnika o stalnim sudskim vještacima, koji su trenutno u postupku savjetovanja sa zainteresiranom javnošću. \nNavedenim zakonskim izmjenama i predloženim Pravilnicima u cijelosti je uređena materija koja se odnosi na statusna pitanja stalnih sudskih tumača i vještaka pa se iz navedenog razloga u ovom trenutku ne planira nastavak rada na izradi Nacrta prijedloga zakona o stalnim sudskim vještacima i stalnim sudskim tumačima."]
[3,"HRVATSKA UDRUGA SOCIJALNIH RADNIKA","OBRAZAC ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI,\n1. STRUČNI NOSITELJ","Naslov komentara:\n\nNaziv zakona nije u skladu s njegovim razlozima i ciljevima – prijedlog izmjene naziva u Zakon o zatvorskom sustavu\n\nSažetak komentara:\n\nPredloženi naziv Zakon o pravosudnoj policiji ne odražava sadržaj i ciljeve propisa, jer se u obrazloženju donošenja zakona navodi da će on uređivati i organizaciju rada zatvorskog sustava te prava i obveze svih službenika i ovlaštenih službenih osoba u tom sustavu, a ne samo pravosudne policije.\n\n\n\n\n\n\n\nCopyright Â© 2025 Ministarsto pravosuđa, uprave i digitalne transformacije, Ured za zakonodavstvo. Izjava o pristupačnosti.","Primljeno na znanje","Zakonom o pravosudnoj policiji uredit će se poslovi i ovlasti pravosudne policije u zatvorskom sustavu i sustavu osiguranja pravosudnih tijela Ministarstva pravosuđa, uprave i digitalne transformacije. \nKroz donošenje drugih propisa planira se regulirati radnopravne odnose pravosudne policije i ovlaštenih službenih osoba u zatvorskom sustavu te organizaciju rada zatvorskog sustava."]
[4,"HRVATSKA KOMORA SOCIJALNIH PEDAGOGA","OBRAZAC ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI,\n2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA","Naziv zakona nije u skladu s njegovim razlozima i ciljevima – prijedlog izmjene naziva u Zakon o zatvorskom sustavu.\n\nSažetak komentara:\nPredloženi naziv Zakon o pravosudnoj policiji ne odražava sadržaj i ciljeve propisa, jer se u obrazloženju donošenja zakona navodi da će on uređivati i organizaciju rada zatvorskog sustava te prava i obveze svih službenika i ovlaštenih službenih osoba u tom sustavu, a ne samo pravosudne policije.\n\nKomentar / Obrazloženje:\nPrema Obrascu zakonodavnih aktivnosti, razlozi i ciljevi donošenja Zakona upućuju na potrebu jedinstvenog uređenja organizacije rada zatvorskog sustava i sustava osiguranja pravosudnih tijela, te radnopravnog položaja službenika pravosudne policije i ovlaštenih službenih osoba. Unatoč tome, predloženi naziv „Zakon o pravosudnoj policiji“ sugerira da se propis odnosi isključivo na pravosudnu policiju, dok su druge kategorije ovlaštenih službenih osoba, među kojima su i socijalni pedagozi, koji su ovlaštene službene osobe na poslovima stručne procjene i tretmana — izostavljene iz naziva, iako su neizostavni dio zatvorskog sustava i nose najveći dio odgovornosti za ostvarivanje zakonom propisane glavne svrhe izvršavanja kazne zatvora. Takvo rješenje može dovesti do normativne i profesionalne nevidljivosti svih drugih struka unutar zatvorskog sustava, što nije u skladu s načelom jednakog vrednovanja svih službenika i ovlaštenih osoba koje doprinose sigurnosti, tretmanu i resocijalizaciji zatvorenika. Stoga Hrvatska komora socijalnih pedagoga predlaže izmjenu naziva zakona tako da precizno i uključivo obuhvati sve njegove adresate. Primjeren naziv bio bi: Zakon o zatvorskom sustavu. Ovakav naziv usklađen je s ciljevima navedenima u Obrascu te s postojećim normativnim rješenjima u području temeljne policije, gdje se jasno razlikuje sustav (organizacija i djelatnost) od poslova i ovlasti policije (dva zakona), a istodobno se osigurava vidljivost svih profesija koje čine sustav. Pravosudni policajci nisu samostalna institucija, već ključni dio zatvorskog sustava, koji obuhvaća zatvore, kaznionice i druga kaznena tijela, kao i upravljanje njima te se njihov rad ne može učinkovito regulirati bez usklađivanja s pravilima i potrebama cijelog sustava, uključujući sigurnosne, rehabilitacijske, pravne, upravne i humane aspekte. Donošenje posebnog zakona samo za pravosudne policajce, bez uređivanja ostatka zatvorskog sustava, dovelo bi do nesklada i pravne fragmentacije, što bi otežalo koordinaciju, provođenje nadzora i odgovornost unutar sustava. Smatramo kako se regulacija ne smije svoditi na pojedinačne skupine unutar sustava, nego mora imati širu perspektivu i obuhvatiti sve službene osobe, njihove zadaće i organizaciju sustava. Pritom ističemo i kako većina europskih zemalja ima poseban zakon koji uređuje cijeli zatvorski sustav, uključujući službenike osiguranja unutar njega (koji, uz iznimku pojedinih zemalja u regiji, uopće ne nose naziv „policija), čime se osigurava dosljednost, transparentnost i kvalitetno upravljanje sustavom. Donošenje zakona koji se odnosi isključivo na pravosudne policajce, stvara percepciju neravnopravnosti i nezadovoljstva među drugim službenicima unutar sustava, što može ugroziti radnu atmosferu te sigurnost istabilnost sustava. Predloženim nazivom „Zakon o pravosudnoj policiji“ umanjuje se važnost interdisciplinarnog karaktera zatvorskog sustava i doprinos profesija koje svojim znanjem i stručnim djelovanjem izravno utječu na sigurnost, redukciju rizika i uspješniju reintegraciju osoba lišenih slobode. Takav pristup nije samo terminološki neprimjeren, nego je i vrijednosno poruka koja ne odražava načela jednakog uvažavanja svih profesionalnih uloga u zatvorskom sustavu.","Primljeno na znanje","Zakonom o pravosudnoj policiji uredit će se poslovi i ovlasti pravosudne policije u zatvorskom sustavu i sustavu osiguranja pravosudnih tijela Ministarstva pravosuđa, uprave i digitalne transformacije.\nKroz donošenje drugih propisa planira se regulirati radnopravne odnose pravosudne policije i ovlaštenih službenih osoba u zatvorskom sustavu te organizaciju rada zatvorskog sustava."]
[5,"HRVATSKA UDRUGA SOCIJALNIH PEDAGOGA","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.6. Zakon o pravosudnoj policiji","Naslov komentara:\n\nPrijedlog izmjene naziva zakona u Zakon o zatvorskom sustavu\n\n\nSažetak komentara\n\nHrvatska udruga socijalnih pedagoga (HUSP) izražava zabrinutost zbog predloženog naziva „Zakon o pravosudnoj policiji“, koji ne odražava stvarni opseg i ciljeve zakona. Takav naziv implicira da se zakon odnosi isključivo na pravosudne policajce, dok zanemaruje druge ovlaštene službene osobe — poput socijalnih pedagoga — koji su ključni za ostvarenje svrhe izvršavanja kazne zatvora. HUSP predlaže naziv „Zakon o zatvorskom sustavu“, koji bi uključivo obuhvatio sve profesije unutar sustava, osigurao normativnu vidljivost i spriječio pravnu fragmentaciju. Time bi se osigurala dosljednost, transparentnost i ravnoteža među strukama koje zajednički doprinose sigurnosti, tretmanu i resocijalizaciji zatvorenika.\n\nKomentar:\n\nHrvatska udruga socijalnih pedagoga (HUSP) pozdravlja inicijativu za donošenje zakona kojim se nastoji jedinstveno urediti organizacija rada zatvorskog sustava i pravosudne sigurnosti. Međutim, izražavamo zabrinutost zbog predloženog naziva „Zakon o pravosudnoj policiji“, koji ne odražava stvarni sadržaj i ciljeve zakona. Takav naziv stvara dojam da se zakon odnosi isključivo na pravosudne policajce, dok zanemaruje druge ovlaštene službene osobe, uključujući socijalne pedagoge, koji imaju ključnu ulogu u stručnom tretmanu i resocijalizaciji zatvorenika.\n\nZatvorski sustav je interdisciplinarni prostor u kojem različite struke — sigurnosne, tretmanske, pravne, upravne i humane — djeluju komplementarno. Regulacija samo jedne skupine unutar sustava dovodi do pravne fragmentacije, otežava koordinaciju i stvara percepciju neravnopravnosti među službenicima. Takav pristup nije u skladu s načelom jednakog vrednovanja svih profesionalnih uloga koje doprinose sigurnosti i uspješnoj reintegraciji osoba lišenih slobode.\n\nStoga HUSP predlaže da se zakon nazove „Zakon o zatvorskom sustavu“, čime bi se osigurala uključivost, normativna jasnoća i profesionalna vidljivost svih struka koje čine sustav. Ovakvo rješenje usklađeno je s europskom praksom, gdje se zatvorski sustavi reguliraju kao cjelina, a ne kroz parcijalne zakone koji favoriziraju pojedine profesije. Time se jača institucionalna kohezija, transparentnost i kvaliteta upravljanja zatvorskim sustavom.","Primljeno na znanje","Zakonom o pravosudnoj policiji uredit će se poslovi i ovlasti pravosudne policije u zatvorskom sustavu i sustavu osiguranja pravosudnih tijela Ministarstva pravosuđa, uprave i digitalne transformacije. \nKroz donošenje drugih propisa planira se regulirati radnopravne odnose pravosudne policije i ovlaštenih službenih osoba u zatvorskom sustavu te organizaciju rada zatvorskog sustava."]
[6,"ŠTEFICA KARAČIĆ","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.6. Zakon o pravosudnoj policiji","Naslov komentara:\n\nNaziv zakona nije u skladu s njegovim razlozima i ciljevima – prijedlog izmjene naziva u Zakon o zatvorskom sustavu\n\nSažetak komentara:\n\nPredloženi naziv Zakon o pravosudnoj policiji ne odražava sadržaj i ciljeve propisa, jer se u obrazloženju donošenja zakona navodi da će on uređivati i organizaciju rada zatvorskog sustava te prava i obveze svih službenika i ovlaštenih službenih osoba u tom sustavu, a ne samo pravosudne policije.\n\nKomentar / Obrazloženje:\n\nPrema Obrascu zakonodavnih aktivnosti, razlozi i ciljevi donošenja Zakona upućuju na potrebu jedinstvenog uređenja organizacije rada zatvorskog sustava i sustava osiguranja pravosudnih tijela, te radnopravnog položaja službenika pravosudne policije i ovlaštenih službenih osoba. Unatoč tome, predloženi naziv „Zakon o pravosudnoj policiji\" sugerira da se propis odnosi isključivo na pravosudnu policiju, dok su druge kategorije ovlaštenih službenih osoba, među kojima su i socijalni radnici, koji su ovlaštene službene osobe na poslovima stručne procjene i tretmana — izostavljene iz naziva, iako su neizostavni dio zatvorskog sustava i nose najveći dio odgovornosti za ostvarivanje zakonom propisane glavne svrhe izvršavanja kazne zatvora. Takvo rješenje može dovesti do normativne i profesionalne nevidljivosti svih drugih struka unutar zatvorskog sustava, što nije u skladu s načelom jednakog vrednovanja svih službenika i ovlaštenih osoba koje doprinose sigurnosti, tretmanu i resocijalizaciji zatvorenika. Stoga Hrvatska komora socijalnih radnika predlaže izmjenu naziva zakona tako da precizno i uključivo obuhvati sve njegove adresate. Primjeren naziv bio bi: Zakon o zatvorskom sustavu. Ovakav naziv usklađen je s ciljevima navedenima u Obrascu te s postojećim normativnim rješenjima u području temeljne policije, gdje se jasno razlikuje sustav (organizacija i djelatnost) od poslova i ovlasti policije (dva zakona), a istodobno se osigurava vidljivost svih profesija koje čine sustav. Pravosudni policajci nisu samostalna institucija, već ključni dio zatvorskog sustava, koji obuhvaća zatvore, kaznionice i druga kaznena tijela, kao i upravljanje njima te se njihov rad ne može učinkovito regulirati bez usklađivanja s pravilima i potrebama cijelog sustava, uključujući sigurnosne, rehabilitacijske, pravne, upravne i humane aspekte. Donošenje posebnog zakona samo za pravosudne policajce, bez uređivanja ostatka zatvorskog sustava, dovelo bi do nesklada i pravne fragmentacije, što bi otežalo koordinaciju, provođenje nadzora i odgovornost unutar sustava. Smatramo kako se regulacija ne smije svoditi na pojedinačne skupine unutar sustava, nego mora imati širu perspektivu i obuhvatiti sve službene osobe, njihove zadaće i organizaciju sustava. Pritom ističemo i kako većina europskih zemalja ima poseban zakon koji uređuje cijeli zatvorski sustav, uključujući službenike osiguranja unutar njega (koji, uz iznimku pojedinih zemalja u regiji, uopće ne nose naziv „policija), čime se osigurava dosljednost, transparentnost i kvalitetno upravljanje sustavom. Donošenje zakona koji se odnosi isključivo na pravosudne policajce, stara percepciju neravnopravnosti i nezadovoljstvo među drugim službenicima unutar sustava, što može ugroziti radnu atmosferu i stabilnost sustava. Predloženim nazivom „Zakon o pravosudnoj policiji\" umanjuje se važnost interdisciplinarnog karaktera zatvorskog sustava i doprinos profesija koje svojim znanjem i stručnim djelovanjem izravno utječu na sigurnost, redukciju rizika i uspješniju reintegraciju osoba lišenih slobode. Takav pristup nije samo terminološki neprimjeren, nego je i vrijednosno poruka koja ne odražava načela jednakog uvažavanja svih profesionalnih uloga u zatvorskom sustavu.\n\n\n\n\nCopyright Â© 2025 Ministarsto pravosuđa, uprave i digitalne transformacije, Ured za zakonodavstvo. Izjava o pristupačnosti.","Primljeno na znanje","Zakonom o pravosudnoj policiji uredit će se poslovi i ovlasti pravosudne policije u zatvorskom sustavu i sustavu osiguranja pravosudnih tijela Ministarstva pravosuđa, uprave i digitalne transformacije. \nKroz donošenje drugih propisa planira se regulirati radnopravne odnose pravosudne policije i ovlaštenih službenih osoba u zatvorskom sustavu te organizaciju rada zatvorskog sustava."]
[7,"HRVATSKA UDRUGA SOCIJALNIH RADNIKA","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.6. Zakon o pravosudnoj policiji","Prema Obrascu zakonodavnih aktivnosti, razlozi i ciljevi donošenja\nZakona upućuju na potrebu jedinstvenog uređenja organizacije rada\nzatvorskog sustava i sustava osiguranja pravosudnih tijela, te\nradnopravnog položaja službenika pravosudne policije i ovlaštenih\nslužbenih osoba. Unatoč tome, predloženi naziv „Zakon o pravosudnoj\npoliciji\" sugerira da se propis odnosi isključivo na pravosudnu\npoliciju, dok su druge kategorije ovlaštenih službenih osoba, među\nkojima su i socijalni radnici, koji su ovlaštene službene osobe na\nposlovima stručne procjene i tretmana — izostavljene iz naziva, iako su\nneizostavni dio zatvorskog sustava i nose najveći dio odgovornosti za\nostvarivanje zakonom propisane glavne svrhe izvršavanja kazne zatvora.\nTakvo rješenje može dovesti do normativne i profesionalne nevidljivosti\nsvih drugih struka unutar zatvorskog sustava, što nije u skladu s\nnačelom jednakog vrednovanja svih službenika i ovlaštenih osoba koje\ndoprinose sigurnosti, tretmanu i resocijalizaciji zatvorenika. Stoga\nHrvatska komora socijalnih radnika predlaže izmjenu naziva zakona tako\nda precizno i uključivo obuhvati sve njegove adresate. Primjeren naziv\nbio bi: Zakon o zatvorskom sustavu. Ovakav naziv usklađen je s ciljevima\nnavedenima u Obrascu te s postojećim normativnim rješenjima u području\ntemeljne policije, gdje se jasno razlikuje sustav (organizacija i\ndjelatnost) od poslova i ovlasti policije (dva zakona), a istodobno se\nosigurava vidljivost svih profesija koje čine sustav. Pravosudni\npolicajci nisu samostalna institucija, već ključni dio zatvorskog\nsustava, koji obuhvaća zatvore, kaznionice i druga kaznena tijela, kao i\nupravljanje njima te se njihov rad ne može učinkovito regulirati bez\nusklađivanja s pravilima i potrebama cijelog sustava, uključujući\nsigurnosne, rehabilitacijske, pravne, upravne i humane aspekte.\nDonošenje posebnog zakona samo za pravosudne policajce, bez uređivanja\nostatka zatvorskog sustava, dovelo bi do nesklada i pravne\nfragmentacije, što bi otežalo koordinaciju, provođenje nadzora i\nodgovornost unutar sustava. Smatramo kako se regulacija ne smije svoditi\nna pojedinačne skupine unutar sustava, nego mora imati širu perspektivu\ni obuhvatiti sve službene osobe, njihove zadaće i organizaciju sustava.\nPritom ističemo i kako većina europskih zemalja ima poseban zakon koji\nuređuje cijeli zatvorski sustav, uključujući službenike osiguranja\nunutar njega (koji, uz iznimku pojedinih zemalja u regiji, uopće ne nose\nnaziv „policija), čime se osigurava dosljednost, transparentnost i\nkvalitetno upravljanje sustavom. Donošenje zakona koji se odnosi\nisključivo na pravosudne policajce, stara percepciju neravnopravnosti i\nnezadovoljstvo među drugim službenicima unutar sustava, što može\nugroziti radnu atmosferu i stabilnost sustava. Predloženim nazivom\n„Zakon o pravosudnoj policiji\" umanjuje se važnost interdisciplinarnog\nkaraktera zatvorskog sustava i doprinos profesija koje svojim znanjem i\nstručnim djelovanjem izravno utječu na sigurnost, redukciju rizika i\nuspješniju reintegraciju osoba lišenih slobode. Takav pristup nije samo\nterminološki neprimjeren, nego je i vrijednosno poruka koja ne odražava\nnačela jednakog uvažavanja svih profesionalnih uloga u zatvorskom\nsustavu.","Primljeno na znanje","Zakonom o pravosudnoj policiji uredit će se poslovi i ovlasti pravosudne policije u zatvorskom sustavu i sustavu osiguranja pravosudnih tijela Ministarstva pravosuđa, uprave i digitalne transformacije. \nKroz donošenje drugih propisa planira se regulirati radnopravne odnose pravosudne policije i ovlaštenih službenih osoba u zatvorskom sustavu te organizaciju rada zatvorskog sustava."]
[8,"HRVATSKA KOMORA SOCIJALNIH RADNIKA","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.6. Zakon o pravosudnoj policiji","Naslov komentara:\n\nNaziv zakona nije u skladu s njegovim razlozima i ciljevima – prijedlog izmjene naziva u Zakon o zatvorskom sustavu\n\nSažetak komentara:\n\nPredloženi naziv Zakon o pravosudnoj policiji ne odražava sadržaj i ciljeve propisa, jer se u obrazloženju donošenja zakona navodi da će on uređivati i organizaciju rada zatvorskog sustava te prava i obveze svih službenika i ovlaštenih službenih osoba u tom sustavu, a ne samo pravosudne policije.\n\nKomentar / Obrazloženje:\n\nPrema Obrascu zakonodavnih aktivnosti, razlozi i ciljevi donošenja Zakona upućuju na potrebu jedinstvenog uređenja organizacije rada zatvorskog sustava i sustava osiguranja pravosudnih tijela, te radnopravnog položaja službenika pravosudne policije i ovlaštenih službenih osoba. Unatoč tome, predloženi naziv „Zakon o pravosudnoj policiji\" sugerira da se propis odnosi isključivo na pravosudnu policiju, dok su druge kategorije ovlaštenih službenih osoba, među kojima su i socijalni radnici, koji su ovlaštene službene osobe na poslovima stručne procjene i tretmana — izostavljene iz naziva, iako su neizostavni dio zatvorskog sustava i nose najveći dio odgovornosti za ostvarivanje zakonom propisane glavne svrhe izvršavanja kazne zatvora. Takvo rješenje može dovesti do normativne i profesionalne nevidljivosti svih drugih struka unutar zatvorskog sustava, što nije u skladu s načelom jednakog vrednovanja svih službenika i ovlaštenih osoba koje doprinose sigurnosti, tretmanu i resocijalizaciji zatvorenika. Stoga Hrvatska komora socijalnih radnika predlaže izmjenu naziva zakona tako da precizno i uključivo obuhvati sve njegove adresate. Primjeren naziv bio bi: Zakon o zatvorskom sustavu. Ovakav naziv usklađen je s ciljevima navedenima u Obrascu te s postojećim normativnim rješenjima u području temeljne policije, gdje se jasno razlikuje sustav (organizacija i djelatnost) od poslova i ovlasti policije (dva zakona), a istodobno se osigurava vidljivost svih profesija koje čine sustav. Pravosudni policajci nisu samostalna institucija, već ključni dio zatvorskog sustava, koji obuhvaća zatvore, kaznionice i druga kaznena tijela, kao i upravljanje njima te se njihov rad ne može učinkovito regulirati bez usklađivanja s pravilima i potrebama cijelog sustava, uključujući sigurnosne, rehabilitacijske, pravne, upravne i humane aspekte. Donošenje posebnog zakona samo za pravosudne policajce, bez uređivanja ostatka zatvorskog sustava, dovelo bi do nesklada i pravne fragmentacije, što bi otežalo koordinaciju, provođenje nadzora i odgovornost unutar sustava. Smatramo kako se regulacija ne smije svoditi na pojedinačne skupine unutar sustava, nego mora imati širu perspektivu i obuhvatiti sve službene osobe, njihove zadaće i organizaciju sustava. Pritom ističemo i kako većina europskih zemalja ima poseban zakon koji uređuje cijeli zatvorski sustav, uključujući službenike osiguranja unutar njega (koji, uz iznimku pojedinih zemalja u regiji, uopće ne nose naziv „policija), čime se osigurava dosljednost, transparentnost i kvalitetno upravljanje sustavom. Donošenje zakona koji se odnosi isključivo na pravosudne policajce, stara percepciju neravnopravnosti i nezadovoljstvo među drugim službenicima unutar sustava, što može ugroziti radnu atmosferu i stabilnost sustava. Predloženim nazivom „Zakon o pravosudnoj policiji\" umanjuje se važnost interdisciplinarnog karaktera zatvorskog sustava i doprinos profesija koje svojim znanjem i stručnim djelovanjem izravno utječu na sigurnost, redukciju rizika i uspješniju reintegraciju osoba lišenih slobode. Takav pristup nije samo terminološki neprimjeren, nego je i vrijednosno poruka koja ne odražava načela jednakog uvažavanja svih profesionalnih uloga u zatvorskom sustavu.","Primljeno na znanje","Zakonom o pravosudnoj policiji uredit će se poslovi i ovlasti pravosudne policije u zatvorskom sustavu i sustavu osiguranja pravosudnih tijela Ministarstva pravosuđa, uprave i digitalne transformacije. \nKroz donošenje drugih propisa planira se regulirati radnopravne odnose pravosudne policije i ovlaštenih službenih osoba u zatvorskom sustavu te organizaciju rada zatvorskog sustava."]
[9,"HRVATSKO PSIHOLOŠKO DRUŠTVO","2. POSTUPAK PROCJENE UČINAKA PROPISA,\n2.6. Zakon o pravosudnoj policiji","Naziv zakona nije u skladu s njegovim razlozima i ciljevima – prijedlog izmjene naziva u Zakon o zatvorskom sustavu. Predloženi naziv Zakon o pravosudnoj policiji ne odražava sadržaj i ciljeve propisa, jer se u obrazloženju donošenja zakona navodi da će on uređivati i organizaciju rada zatvorskog sustava te prava i obveze svih službenika i ovlaštenih službenih osoba u tom sustavu, a ne samo pravosudne policije.\nObrazloženje: Prema Obrascu zakonodavnih aktivnosti, razlozi i ciljevi donošenja Zakona upućuju na potrebu jedinstvenog uređenja organizacije rada zatvorskog sustava i sustava osiguranja pravosudnih tijela, te radnopravnog položaja službenika pravosudne policije i ovlaštenih službenih osoba. Unatoč tome, predloženi naziv „Zakon o pravosudnoj policiji“ sugerira da se propis odnosi isključivo na pravosudnu policiju, dok su druge kategorije ovlaštenih službenih osoba, među kojima su i psiholozi, koji su ovlaštene službene osobe na poslovima stručne procjene i tretmana — izostavljene iz naziva, iako su neizostavni dio zatvorskog sustava i nose veliki dio odgovornosti za ostvarivanje zakonom propisane glavne svrhe izvršavanja kazne zatvora. Takvo rješenje može dovesti do normativne i profesionalne nevidljivosti svih drugih struka unutar zatvorskog sustava, što nije u skladu s načelom jednakog vrednovanja svih službenika i ovlaštenih osoba koje doprinose sigurnosti, tretmanu i resocijalizaciji zatvorenika. Stoga Hrvatsko psihološko društvo predlaže izmjenu naziva zakona tako da precizno i uključivo obuhvati sve njegove adresate. Primjeren naziv bio bi: Zakon o zatvorskom sustavu. Ovakav naziv usklađen je s ciljevima navedenima u Obrascu te s postojećim normativnim rješenjima u području temeljne policije, gdje se jasno razlikuje sustav (organizacija i djelatnost) od poslova i ovlasti policije (dva zakona), a istodobno se osigurava vidljivost svih profesija koje čine sustav. Pravosudni policajci nisu samostalna institucija, već ključni dio zatvorskog sustava, koji obuhvaća zatvore, kaznionice i druga kaznena tijela, kao i upravljanje njima te se njihov rad ne može učinkovito regulirati bez usklađivanja s pravilima i potrebama cijelog sustava, uključujući sigurnosne, rehabilitacijske, pravne, upravne i humane aspekte. Donošenje posebnog zakona samo za pravosudne policajce, bez uređivanja ostatka zatvorskog sustava, dovelo bi do nesklada i pravne fragmentacije, što bi otežalo koordinaciju, provođenje nadzora i odgovornost unutar sustava. Smatramo kako se regulacija ne smije svoditi na pojedinačne skupine unutar sustava, nego mora imati širu perspektivu i obuhvatiti sve službene osobe, njihove zadaće i organizaciju sustava. Pritom ističemo i kako većina europskih zemalja ima poseban zakon koji uređuje cijeli zatvorski sustav, uključujući službenike osiguranja unutar njega (koji, uz iznimku pojedinih zemalja u regiji, u pravilu uopće ne nose naziv „policija), čime se osigurava dosljednost, transparentnost i kvalitetno upravljanje sustavom. Donošenje zakona koji se odnosi isključivo na pravosudne policajce, stvara percepciju neravnopravnosti i nezadovoljstvo među drugim službenicima unutar sustava, što može ugroziti radnu atmosferu te sigurnost i stabilnost sustava. Predloženim nazivom „Zakon o pravosudnoj policiji“ umanjuje se važnost interdisciplinarnog karaktera zatvorskog sustava i doprinos profesija koje svojim znanjem i stručnim djelovanjem izravno utječu na sigurnost, redukciju rizika i uspješniju reintegraciju osoba lišenih slobode. Takav pristup nije samo terminološki neprimjeren, nego je i vrijednosno poruka koja ne odražava načela jednakog uvažavanja svih profesionalnih uloga u zatvorskom sustavu.","Primljeno na znanje","Zakonom o pravosudnoj policiji uredit će se poslovi i ovlasti pravosudne policije u zatvorskom sustavu i sustavu osiguranja pravosudnih tijela Ministarstva pravosuđa, uprave i digitalne transformacije. \nKroz donošenje drugih propisa planira se regulirati radnopravne odnose pravosudne policije i ovlaštenih službenih osoba u zatvorskom sustavu te organizaciju rada zatvorskog sustava."]