{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":59,"n_cols":6,"rows_kept":59,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Socijalni plan za klimatsku politiku Republike Hrvatske 2026. – 2032."]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"MARIO ĆOSIĆ",null,"Predložene mjere u trenutnom obliku nisu prihvatljive jer ne ciljaju učinkovito na najugroženije i socijalno siromašne skupine stanovništva. Posebno je problematično ulaganje u kupnju vozila i infrastrukture koja prvenstveno koristi profitno orijentiranim privatnim prijevozničkim tvrtkama ili populaciji koja već ima pristup javnom prijevozu, pri čemu su najpotrebitije skupine često potpuno isključene iz ovih sustava.\n\nPrema EU regulativi o socijalnoj uključenosti i pristupu osnovnim uslugama (npr. Uredba 2021/241 i smjernice Europske komisije), investicije moraju imati izravan, mjerljiv i značajan utjecaj na smanjenje siromaštva i povećanje socijalne kohezije. Investicije koje ne ciljaju većinsko siromašno stanovništvo, ili ne omogućuju pristup osnovnim uslugama, nisu prihvatljive u okviru fondova za socijalno uključivanje.\n\nZbog toga je nužno sva dostupna sredstva usmjeriti prema modelu vaučera za besplatni ili subvencionirani prijevoz koji ciljaju upravo najugroženije skupine, uključujući one u ruralnim i slabo povezanima područjima. Takav model, koji je već primijenjen u nekim EU zemljama poput Austrije i Njemačke, omogućuje fleksibilnost u korištenju različitih oblika prijevoza (vlakovi, autobusi, brodovi, taksi, gorivo) prema stvarnim potrebama korisnika.\n\nTakođer, važno je uključiti postojeće lokalne organizacije i udruge koje imaju povjerenje u zajednici, te male prijevoznike, naročito u ruralnim područjima, kako bi se stvorio održiv i cjenovno pristupačan sustav mobilnosti na zahtjev. Potpora treba biti usmjerena i na ranjive mikro-poduzetnike u ruralnim naseljima s manje od 2000 stanovnika, uz mogućnost financiranja ne samo novih vozila već i održavanja mobilnosti kroz kupnju baterija, goriva i rabljenih vozila.\n\nSve ove mjere moraju biti jasno definirane, transparentne i ciljane kako bi ostvarile stvarni pozitivan učinak na smanjenje prometnog siromaštva i povećanje socijalne uključenosti, sukladno zahtjevima i vrijednostima EU politika."]
[2,"ZELENA ENERGETSKA ZADRUGA ZA USLUGE",null,"U tekstu Prijedloga Socijalnog plana za klimatsku politiku Republike Hrvatske koji je stavljen na javno savjetovanje nisu jasno prepoznate institucijske ili organizacijske strukture koje bi omogućile  učinkovitiju podršku građanima i drugim dionicima u identifikaciji, pripremi, prijavi i realizaciji mjera za smanjenje energetskog siromaštva. Zbog složenosti fondova EU (uključujući sredstva Socijalnog fonda za klimatsku politiku), pravila EU ETS2, različitih nacionalnih programa i tehničkih zahtjeva za pristup financiranjima, mnogi potencijalni korisnici (posebice ranjivi građani i mikro poduzeća) nemaju pristup svim dostupnim informacijama te se u mnogim slučajevima događa da upravo oni građani kojima je program namijenjen ne iskoriste osigurana sredstva. Stoga su potporne institucije poput energetskih agencija ili one-stop-shopova dobra prilika da se građane informira, te da im se pomogne u pripremi dokumentacije u i prijavi na pozive. Ujedno sama Direktiva o energetskim svojstvima zgrada predviđa da će države članice podržati uspostavu potpornih infrastruktura koje bi građanima mogle olakšati proces prijave na programe obnove.   \nStoga bi mjere trebale reflektirati potrebu koja je prisutna na terenu, te kao dionike za pomoć građanima u informiranju ili pripremi dokumentacije uvesti regionalne, energetske agencije, te one-stop-shop-ove. Ova praznina u institucionalnoj podršci predstavlja sustavni rizik da planirane investicije i mjere ne dosegnu one kojima su namijenjene ili da se sredstva ne iskoriste učinkovito.\nPrijedlog: Uključiti u Socijalni plan za klimatsku politiku uspostavu one-stop-shopa kao mjesta za potporu građanima, . Takvi centri mogu građanima i drugim ključnim dionicima pružati informacije, savjetovanje, pomoć u pripremi i prijavi projekata te podršku u provedbi mjera usmjerenih na smanjenje energetskog siromaštva, čime se uklanjaju administrativne barijere i omogućuje učinkovitije korištenje sredstava Socijalnog fonda za klimatsku politiku.\n Takvi centri mogu: \n1. Centar za informacije i savjetovanje — fizička lokacija (ili više njih) i internetska platforma s:\na. ažuriranim informacijama o mjerama iz SCP-a i povezanih politika;\nb. jasnim vodičima “kako pristupiti” za različite korisničke profile (npr. kućanstva, lokalne samouprave, mikro poduzeća).\n2. Pomoć pri pripremi i prijavi projekata — program stručne podrške za:\na. identifikaciju relevantnih potpora;\nb. izradu projektnih dokumentacija;\nc. administrativnu pripremu za prijave na javne natječaje.\n3. Podrška provedbi i izvještavanju — asistencija korisnicima od odobrenja sredstava do provedbe i praćenja rezultata, uključujući tehničku i financijsku pomoć.\n4. Suradnja s lokalnim dionicima i partnerima — umrežavanje s regionalnim uredima, lokalnim vlastima, udrugama i stručnim organizacijama za širenje pristupa potpori i koordinaciju aktivnosti.\n5. Monitoring i evaluacija — praćenje učinaka i ulaznih barijera korisnika kako bi se kontinuirano unapređivala usluga."]
[3,"ZELENA AKCIJA",null,"OPĆI KOMENTAR - PROMET\nMjere iz ovog plana su generalno koraci u dobrom smjeru, ali su nedovoljni ambiciozni. U nizu elemenata Plan vrlo dobro identificira probleme, pa čak i naznačuje prava rješenje. Međutim, na razini mjera i financijskih iznosa postaje jasno da naznačena rješenja ne mogu i neće biti ostvarena.\nMjere su često reaktivne i svode se na subvencioniranje ili investiranje u infrastrukturu za javni prijevoz. To je svakako jedan od nužnih koraka, ali osim toga potrebno je i destimulirati korištenje automobila. Plan bi trebao predvidjeti obavezu da veliki gradovi osiguraju zasebne trase za vozila javnog prijevoza, širenje pješačkih zona, davanja biciklističkom prometu jednak prioritet kao i automobilskom… Na gradskim, županijskim i regionalnim razinama potrebno je osigurati da na većini trasa putovanja korištenje javnog prijevoza bude pogodno slično kao korištenje automobila."]
[4,"ZELENA AKCIJA",null,"OPĆI KOMENTAR - ENERGETIKA\nU tekstu Prijedloga Socijalnog plana za klimatsku politiku Republike Hrvatske koji je stavljen na javno savjetovanje nisu jasno prepoznate institucijske ili organizacijske strukture koje bi omogućile  učinkovitiju podršku građanima i drugim dionicima u identifikaciji, pripremi, prijavi i realizaciji mjera za smanjenje energetskog siromaštva. Zbog složenosti fondova EU (uključujući sredstva Socijalnog fonda za klimatsku politiku), pravila EU ETS2, različitih nacionalnih programa i tehničkih zahtjeva za pristup financiranjima, mnogi potencijalni korisnici (posebice ranjivi građani i mikro poduzeća) nemaju pristup svim dostupnim informacijama te se u mnogim slučajevima događa da upravo oni građani kojima je program namijenjen ne iskoriste osigurana sredstva. Stoga su potporne institucije poput energetskih agencija ili one-stop-shopova dobra prilika da se građane informira, te da im se pomogne u pripremi dokumentacije u i prijavi na pozive. Ujedno sama Direktiva o energetskim svojstvima zgrada predviđa da će države članice podržati uspostavu potpornih infrastruktura koje bi građanima mogle olakšati proces prijave na programe obnove.   \nStoga bi mjere trebale reflektirati potrebu koja je prisutna na terenu, te kao dionike za pomoć građanima u informiranju ili pripremi dokumentacije uvesti regionalne, energetske agencije, te one-stop-shop-ove. Ova praznina u institucionalnoj podršci predstavlja sustavni rizik da planirane investicije i mjere ne dosegnu one kojima su namijenjene ili da se sredstva ne iskoriste učinkovito.\n\nPrijedlog: Uključiti u Socijalni plan za klimatsku politiku uspostavu one-stop-shopa kao mjesta za potporu građanima, . Takvi centri mogu građanima i drugim ključnim dionicima pružati informacije, savjetovanje, pomoć u pripremi i prijavi projekata te podršku u provedbi mjera usmjerenih na smanjenje energetskog siromaštva, čime se uklanjaju administrativne barijere i omogućuje učinkovitije korištenje sredstava Socijalnog fonda za klimatsku politiku.\n Takvi centri mogu: \n1. Centar za informacije i savjetovanje — fizička lokacija (ili više njih) i internetska platforma s:\na. ažuriranim informacijama o mjerama iz SCP-a i povezanih politika;\nb. jasnim vodičima “kako pristupiti” za različite korisničke profile (npr. kućanstva, lokalne samouprave, mikro poduzeća).\n\n2. Pomoć pri pripremi i prijavi projekata — program stručne podrške za:\na. identifikaciju relevantnih potpora;\nb. izradu projektnih dokumentacija;\nc. administrativnu pripremu za prijave na javne natječaje.\n\n3. Podrška provedbi i izvještavanju — asistencija korisnicima od odobrenja sredstava do provedbe i praćenja rezultata, uključujući tehničku i financijsku pomoć.\n4. Suradnja s lokalnim dionicima i partnerima — umrežavanje s regionalnim uredima, lokalnim vlastima, udrugama i stručnim organizacijama za širenje pristupa potpori i koordinaciju aktivnosti.\n5. Monitoring i evaluacija — praćenje učinaka i ulaznih barijera korisnika kako bi se kontinuirano unapređivala usluga."]
[5,"ZORAN KLARIĆ",null,"Razvoju biciklističke infrastrukture posvećeno je izuzetno malo prostora i predviđaju se vrlo mala sredstva nedostatna za veće iskorake. Pritom je  najmanje pozornosti posvećeno izgradnji sigurne biciklističke infrastrukture u prostorima gdje je ona najpotrebnija i mogla bi dovesti do značajnijeg povećanja korištenja bicikala umjesto motornih vozila kao mjere koja pozitivno utječe na zdravlje ljudi, doprinosi čišćem zraku i smanjuje troškove putovanja. Naime, najveći učinak imala bi izgradnja biciklističkih staza odvojenih od motornog prometa (a ne razmjerno nesigurnih traka uz postojeće ceste) u prostorima gdje su ljudi trenutno prisiljeni voziti po po postojećim prometnicama po kojima se kreću motorna vozila i promet je razmjerno velik, jer bi im taj način vožnja biciklom postala poželjna i sigurna, a što danas nije. To se primarno odnosi na prigradska područja oko većih gradova, posebice u prostorima gdje veze javnog prometa nisu kvalitetne ili ih nema. Sustav jeftinih javnih bicikala i subvencije za kupnju (električnih) bicikala ugroženim skupinama ništa ne znače ukoliko se biciklima ne može voziti sigurno i bez straha od motornih vozila. Također, značajnija ulaganja u biciklističku infrastukturu u rijetko naseljenim ruralnim i gospodarski slabije razvijenim područjima nemaju osobitog smisla jer tamo na prometnicama nema osobito mnogo automobila, a potencijalna potražnja je mala zbog malog broja zaposlenih, često velike udaljenosti od kuća do (rijetkih) radnih mjesta te velikog udjela starije populacije kojima vožnja biciklom na duljim relacijama iz zdravstvenih razloga nije opcija."]
[6,"MIRO OPAČAK",null,"Detaljni komentar na Socijalni plan za klimatsku politiku Republike Hrvatske 2026.–2032. – prava gluhih i nagluhih osoba\n\nSocijalni plan za klimatsku politiku RH 2026.–2032. mora izričito prepoznati gluhe i nagluhe osobe kao ranjivu skupinu koja se suočava s dodatnim preprekama u pristupu informacijama, javnim uslugama i mjerama klimatske tranzicije. Trenutni pristup, koji se oslanja na općenito navođenje osoba s invaliditetom, nije dostatan jer zanemaruje specifične komunikacijske potrebe gluhih osoba.\n\n1. Pristup informacijama i javnim savjetovanjima\nPredlaže se da Plan jasno propiše obvezu osiguravanja komunikacijske pristupačnosti za sve mjere i aktivnosti, uključujući:\n\nobvezno tumačenje na hrvatski znakovni jezik (HZJ)\n\ntitlove u stvarnom vremenu za sve javne rasprave, informativne kampanje i online događaje\n\nvideo materijale na HZJ-u o pravima, subvencijama i procedurama u okviru Socijalnog klimatskog fonda\n\nBez ovih mjera gluhe osobe su de facto isključene iz sudjelovanja u savjetovanjima i informiranju o mjerama koje izravno utječu na njihov životni standard.\n\n2. Energetsko siromaštvo i stanovanje\nGluhe osobe, osobito starije i one s nižim prihodima, izložene su povećanom riziku energetskog siromaštva. Stoga je nužno:\n\nosigurati prioritetni pristup subvencijama za energetsku obnovu i obnovljive izvore energije\n\npojednostaviti administrativne postupke i osigurati pristupačne prijavne obrasce (jasan jezik, video upute na HZJ-u)\n\nosigurati savjetodavnu podršku prilagođenu gluhim osobama\n\n3. Održivi i pristupačni promet\nPlan treba uključiti mjere koje jamče da prijelaz na održivi promet ne dovede do dodatne isključenosti gluhih osoba, uključujući:\n\nvizualne informacije u javnom prijevozu u stvarnom vremenu\n\njasno označavanje promjena linija i izvanrednih situacija\n\npristupačne informacije o subvencijama za održiva prijevozna rješenja\n\n4. Klimatski rizici i krizne situacije\nKlimatske promjene povećavaju učestalost ekstremnih vremenskih događaja. Stoga je nužno:\n\nuspostaviti sustave ranog upozoravanja koji uključuju SMS, aplikacije i video poruke na HZJ-u\n\nosigurati da sve informacije civilne zaštite budu komunikacijski pristupačne\n\nuključiti gluhe osobe u planiranje kriznih protokola\n\n5. Sudjelovanje i upravljanje\nPredlaže se da Plan predvidi:\n\nformalno uključivanje predstavnika organizacija gluhih osoba u radne skupine i nadzorna tijela\n\nfinancijsku podršku organizacijama gluhih radi sudjelovanja u provedbi i praćenju mjera\n\njasne pokazatelje uspješnosti vezane uz pristupačnost i uključenost gluhih osoba\n\nZaključno, bez jasnih, mjerljivih i financijski podržanih mjera usmjerenih na gluhe i nagluhe osobe, Socijalni plan neće ispuniti svoj temeljni cilj – osigurati socijalno pravednu i uključivu klimatsku tranziciju. Pozivamo nadležno tijelo da navedene prijedloge uvrsti u konačni tekst Plana."]
[7,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","1. PREGLED I POSTUPAK IZRADE SOCIJALNOG PLANA ZA KLIMATSKU POLITIKU,\n1.1. Sažetak","Pučka pravobraniteljica, kao opunomoćenica Hrvatskog sabora za promicanje i zaštitu ljudskih prava sukladno Zakonu o pučkom pravobranitelju (NN 76/12) dugi niz godina postupa po pritužbama te prati stanje u području univerzalnog prava na čist, zdrav i održiv okoliš, o čemu u godišnjem Izvješću svake godine već preko desetljeća izvještavamo Hrvatski sabor i javnost. Također, 2021. godine Hrvatskom saboru smo podnijeli i posebno Izvješće o pravu na zdrav život i klimatskim promjenama u kontekstu globalnog pokreta za klimu i pandemije Covid-19 te posebno Izvješće o utjecaju epidemije COVID-19 na ljudska prava i jednakost - Preporuke za jačanje otpornosti na buduće krize, s posebnim osvrtom o utjecaju na pojedine ugrožene društvene skupine, sukladno ovlastima iz članka 16. st. 2. Zakona o pučkom pravobranitelju.\n\nKao središnje tijelo za suzbijanje diskriminacije, sukladno Zakonu o suzbijanju diskriminacije (NN 85/08, 112/12) tijekom posljednjih nekoliko godina pratimo utjecaj klimatskih promjena na najugroženije skupine građana kao što su žene, starije osobe, osobe narušenog zdravstvenog stanja ili općenito građanke i građani slabog socioekonomskog statusa koji nemaju sredstava za prilagodbu klimatskim promjenama.  O ovoj smo temi pisali i u Godišnjem izvješću Hrvatskom saboru za 2024. godinu. Spomenuta obilježja skupina građanki i građana na koje klimatske promjene imaju najveći utjecaj predstavljaju ujedno i diskriminacijske osnove nabrojane u čl. 1. st.1. ZSD-a – dob, zdravstveno stanje, imovno stanje, društveni položaj, sve navedeno uz naglašenu rodnu dimenziju posebno u slučaju kombinacije s nekom od diskriminacijskih osnova budući da se kod energetskog siromaštva, kao i siromaštva općenito, ali i mogućnostima prilagodbe na klimatske promjene radi o rodno osjetljivom fenomenu. Nadalje, pratimo stanje na području energetskog siromaštva te o temi izvještavamo u godišnjim izvješćima u sklopu poglavlja o Pravu na adekvatno stanovanje.\n\nNa središnjem državnom internetskom portalu za savjetovanje s javnošću otvoren je Prijedlog Socijalnog plana za klimatsku politiku za razdoblje od 2026. – 2032. (Prijedlog SPKP) te Vam, s obzirom na gore navedeno, u nastavku dostavljamo naša zapažanja i komentare. Prije svega pozdravljamo donošenje Prijedloga SPKP-a, s obzirom na to da mu je cilj ublažiti socijalne posljedice zelene tranzicije, zaštititi ranjive skupine, poticati zapošljavanje u zelenim sektorima i podržati regionalnu koheziju u skladu s europskim i međunarodnim obvezama Republike Hrvatske. Ovo je prvi dokument takve vrste, obuhvaća duže vremensko razdoblje, a njegov pravi učinak u osiguranju pravednije zelene tranzicije i zaštite najranjivijih skupina građana u potpunosti će biti vidljiv tek u godinama koje dolaze te u praktičnoj provedbi njime predviđenih projekata."]
[8,"PRAVOBRANITELJ/ICA ZA RAVNOPRAVNOST SPOLOVA","1.1. Sažetak,\n1.1.1. Kontekst zelene tranzicije","Pravobraniteljica za ravnopravnost spolova (dalje u tekstu: Pravobraniteljica), sukladno odredbi čl. 22. st.1. Zakona o ravnopravnosti spolova („Narodne novine“,  br. 82/08. i 69/17.), prati provedbu Zakona i drugih propisa u pitanjima koja se tiču ravnopravnosti spolova. Slijedom opisane nadležnosti, Pravobraniteljica dostavlja svoje mišljenje na Prijedlog Socijalnog plana za klimatsku politiku Republike Hrvatske (SPKP) za razdoblje 2026. – 2032. (dalje u tekstu: Prijedlog Socijalnog plana).\n\nNakon uvida u tekst Prijedloga Socijalnog plana, Pravobraniteljica posebno ukazuje na Poglavlje „1.5. Predviđeni učinak na ranjive skupine“ dio dokumenta koji se odnosi na procjenu vjerojatnih učinaka povećanja cijena energije i prijevoza, proizašlih iz sustava trgovanja emisijama uspostavljenog u skladu s poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ.\n\nPravobraniteljica ističe kako su energetsko siromaštvo i siromaštvo u pogledu prijevoza fenomeni koji imaju izraženu rodnu dimenziju, s obzirom na to da su žene u Republici Hrvatskoj, u prosjeku, izloženije riziku od siromaštva i socijalne isključenosti, osobito u slučajevima samohranih roditeljskih kućanstava, starijih kućanstava s jednim članom, kao i kućanstava u kojima žene ostvaruju niže prihode ili su u nestandardnim oblicima rada.\n\nU tom smislu, Pravobraniteljica smatra da je nužno da procjena učinaka sustava trgovanja emisijama na kućanstva, mikro-poduzeća i korisnike usluga prijevoza bude provedena uz dosljednu primjenu načela rodne ravnopravnosti, uključujući prikupljanje i analizu podataka razvrstanih prema spolu, kada je to moguće i primjereno, posebnu analizu položaja kućanstava kojima upravljaju žene, osobito u kontekstu energetskog siromaštva, razmatranje učinaka povećanja cijena prijevoza na žene koje u većoj mjeri ovise o javnom prijevozu te imaju složenije obrasce kretanja povezane s obvezama skrbi, procjenu mogućih neizravnih učinaka na povećanje neplaćenog rada skrbi, koji nerazmjerno opterećuje žene.\n\nPravobraniteljica nadalje naglašava kako bi trebalo provoditi rodno osviještene politike te, u skladu s time, osigurati da mjere ublažavanja negativnih socijalnih učinaka zelene tranzicije ne produbljuju postojeće rodne nejednakosti, već da aktivno doprinose njihovom smanjenju.\n\nSlijedom navedenog, Pravobraniteljica preporučuje da se u konačnoj verziji procjene izričito uključi rodna perspektiva u identifikaciju ranjivih skupina, osigura da predložene kompenzacijske i potporne mjere budu rodno osjetljive i pristupačne ženama i muškarcima pod jednakim uvjetima, razmotri uključivanje pokazatelja koji omogućuju praćenje učinaka mjera na ravnopravnost spolova.\n\nPravobraniteljica smatra da će takav pristup doprinijeti pravednijoj, uključivijoj i učinkovitijoj provedbi klimatske politike, u skladu s Ustavom Republike Hrvatske, Zakonom o ravnopravnosti spolova te obvezama Republike Hrvatske koje proizlaze iz prava Europske unije."]
[9,"ZELENA AKCIJA","1.1. Sažetak,\n1.1.3. Ciljevi mjera i ulaganja","„U Republici Hrvatskoj 86% stanovnika posjeduje vlastiti automobil, dok se 3,2% stanovnika (u Gradu Zagrebu i Panonskoj Hrvatskoj gotovo 5%) izjašnjava da si ne može priuštiti osobni automobil. Ova situacija dodatno je otežana nedovoljnom dostupnošću i kvalitetom javnog prijevoza, osobito u ruralnim područjima...\"\n\nKomentar: Podatak da se 3-5% kućanstava ne može priuštiti automobil, kombiniran sa slabim javnim prijevozom, znači da su ta kućanstva mobilno isključena iz društva. Radi se o preko 150.000 građana Hrvatske koji su u toj situaciji. \nRješenja su fokusirana na kompenzaciju (subvencije) umjesto na strukturnu promjenu. Plan treba propisati povećanje dostupnosti javnog prijevoza, što uključuje i redovitost i učestalost polazaka, kao naravno i priuštivu cijenu."]
[10,"ZELENA AKCIJA","1.1. Sažetak,\n1.1.3. Ciljevi mjera i ulaganja","\"Nacionalni plan razvoja biciklističkog prometa (2023.--2027.) predviđa povećanje ulaganja s 3,20 EUR na 8,87 EUR po stanovniku godišnje do 2027., čime će se doprinijeti smanjenju ovisnosti o automobilima i povećanju dostupnosti mobilnosti za sve skupine stanovništva.\"\n\nKomentar: Biciklizam svakako jest dio rješenja, ali brojka od 8,87 eura po stanovniku je nedovoljna, tj. u ovom Planu za period do 2032 godine potrebno je višestruko povećati taj iznos. Za usporedbu, prema analizi Europske biciklističke federacije (ECF), Češka u periodu 2021. do 2027. godine ulaže skoro 39 eura po stanovniku, Slovenija 35 eura, a Mađarska skoro 31 euro po stanovniku. Predviđenih 37 milijuna eura koji se navode u ovom Planu za sedmogodišnji period je nedovoljno za ozbiljan zamah biciklističkog prometa i značajnije prebacivanje dijela putovanja s motornih vozila na bicikle. Biciklizam je osobito važan u kontekstu rješavanja problema prometnog siromaštva te mora imati veći prioritet u ovom planu tj. potrebno je višestruko povećati iznos."]
[11,"MARIO ĆOSIĆ","2. OPIS MJERA I ULAGANJA, KLJUČNE ETAPE I CILJNE VRIJEDNOSTI,\n2.1. KOMPONENTA: C1 - Sektor zgradarstva  ","Socijalni klimatski plan Republike Hrvatske trebao bi, sukladno Uredbi (EU) 2023/955 o uspostavi Socijalnog klimatskog fonda, prvenstveno služiti ublažavanju socijalnih posljedica klimatskih politika na kućanstva u riziku od energetskog siromaštva. Međutim, analiza prvih četiriju mjera u području energije i stanovanja (C1) pokazuje da značajan dio predloženih sredstava nije usmjeren izravno na najsiromašnija kućanstva, već na infrastrukturne, investicijske i tržišno orijentirane instrumente.\n\nMjere poput potpore energetskim zajednicama te ulaganja u energetski učinkovite zgrade u javnom vlasništvu jesu u skladu s općim ciljevima EU zelene tranzicije, ali ne ispunjavaju temeljnu svrhu Socijalnog klimatskog fonda. Njihov dizajn pretpostavlja vlasništvo, kapital i administrativne kapacitete koje kućanstva u energetskom siromaštvu najčešće nemaju. Time se javna sredstva namijenjena socijalnoj zaštiti preusmjeravaju prema građanima i institucijama koji već imaju pristup drugim izvorima financiranja.\n\nPosebno je problematičan nedostatak izravnih, fleksibilnih i brzo dostupnih instrumenata pomoći za kućanstva koja se griju na kruta goriva, energente čija cijena značajno varira, ili žive u ruralnim i slabo dostupnim područjima. Upravo su ta kućanstva najizloženija rastu cijena energije i klimatskim politikama, a istodobno najmanje obuhvaćena predloženim mjerama.\n\nIskustva drugih država članica, osobito Slovenije, pokazuju da su vaučerski modeli izravne potpore najučinkovitiji alat u borbi protiv energetskog siromaštva. Takvi modeli omogućuju kućanstvima da sama, prema vlastitim potrebama, koriste sredstva za:\n\n-        kupnju ogrijeva i energenata,\n\n-        osiguravanje prostora i infrastrukture za pripremu skladištenje ogrijeva,\n\n-        nabavu osnovne opreme za pripremu ogrijeva (npr. motorne pile, strojevi za kalanje drva),\n\n-        zajedničku ili lokalnu mehanizaciju (npr. traktori) u ruralnim područjima.\n\nTakav pristup u potpunosti je u skladu s načelima pravedne tranzicije, energetske sigurnosti kućanstava i ciljanim socijalnim mjerama, koje Europska komisija ističe kao temelj Socijalnog klimatskog fonda.\n\nPrijedlog izmjene dokumenta\n\nPredlaže se da se najmanje 70–80 % ukupnih sredstava predviđenih za mjere C1 (energija i stanovanje) preusmjeri s infrastrukturnih i investicijskih mjera na izravne vaučere za energetski siromašna kućanstva, uz jasno definirane dohodovne i socijalne kriterije.\n\nTakva preraspodjela:\n\n-        povećala bi stvarni doseg Plana prema najugroženijim građanima,\n\n-        osigurala brzu i fleksibilnu pomoć u uvjetima energetske krize,\n\n-        bila bi u potpunosti usklađena s ciljevima Socijalnog klimatskog fonda i EU zelenih politika,\n\n-        smanjila bi rizik da Plan postane pretežito investicijski dokument s ograničenim socijalnim učinkom.\n\nBez ovakve izmjene postoji ozbiljan rizik da Socijalni klimatski plan Republike Hrvatske neće ispuniti svoju osnovnu svrhu: zaštitu kućanstava koja nemaju financijski, imovinski ni organizacijski kapacitet za sudjelovanje u zelenoj tranziciji."]
[12,"UDRUGA BIOM","2.1. KOMPONENTA: C1 - Sektor zgradarstva  ,\n2.1.1. Opis komponente (Sažetak)","U poglavlju 13.2. Adaptacija i izgradnja energetski učinkovitih objekata za potrebe socijalnog i priuštivog stanovanja na brownfield područjima predlaže se uvesti obvezu prethodne procjene potencijala brownfield lokacija za obnovu prirode i vraćanje ekoloških funkcija. Takva procjena omogućila bi donošenje odluka koje istodobno doprinose rješavanju stambenih potreba, očuvanju bioraznolikosti i klimatskoj otpornosti, u skladu s ciljevima obnove prirode i održivog prostornog planiranja."]
[13,"TOMISLAV MEDAK","2.1.2. Opis mjera i ulaganja komponente,\n2.1.2.1. Mjera: (M1) Podrška u osnivanju energetskih zajednica","Predlaže se da se poveća broj energetskih zajednica građana, a realnije postavi predviđena instalirana snaga koja je trenutno 0.5 MWp. Postojeće tri EZG imaju sve skupa 0,25 MWp, plus još ZEZ Sunce 0,2 MWp. Dodatno, u Zakonu o tržištu električne energije postoji iznimka za proizvođače energije do 0,5 MWp, ali iznad toga potrebna je dozvola za energetsku djelatnost što je ponovno ograničavajući korak za razvoj energetskih zajednica."]
[14,"MARIO ĆOSIĆ","2.1.2. Opis mjera i ulaganja komponente,\n2.1.2.1. Mjera: (M1) Podrška u osnivanju energetskih zajednica","Iako energetske zajednice predstavljaju važan instrument EU energetske tranzicije i doprinose razvoju obnovljivih izvora energije, predložena mjera nije u skladu s osnovnom svrhom Socijalnog klimatskog fonda, kako je definirana Uredbom (EU) 2023/955. SCF je namijenjen isključivo ublažavanju socijalnih učinaka klimatskih politika na kućanstva u energetskom i prometnom siromaštvu.\n\nU praksi, osnivanje i sudjelovanje u energetskim zajednicama zahtijeva vlasništvo nad nekretninom, početni kapital, tehničko znanje i administrativne kapacitete. Time su kućanstva s niskim prihodima, najmoprimci i socijalno ugrožene skupine sustavno isključeni. Posljedično, najveći dio koristi ostvaruju kućanstva s većom imovinom, osobito vlasnici solarnih elektrana.\n\nTakav dizajn mjere protivan je načelima pravedne tranzicije, jer javna sredstva namijenjena socijalnoj zaštiti de facto subvencioniraju već imućnije građane.\n\nPrijedlog:\n\nUkinuti mjeru u okviru Socijalnog klimatskog plana.\n\nAko se želi zadržati, potrebno ju je financirati iz drugih fondova ili uvesti obvezne socijalne kvote i mehanizme izravne koristi za energetski siromašna kućanstva."]
[15,"ZELENA ENERGETSKA ZADRUGA ZA USLUGE","2.1.2. Opis mjera i ulaganja komponente,\n2.1.2.1. Mjera: (M1) Podrška u osnivanju energetskih zajednica","Prijedlog: \nMjera izravno obuhvaća:\n• 20 pilot energetskih zajednica (EZ) s najmanje 1000 kućanstava i najmanje 20 mikro-poduzeća  \n\nPrijedlog: Ministarstvo zaštite okoliša i zelene tranzicije će biti odgovorno za:\n• strateško usmjeravanje, planiranje i praćenje provedbe mjere\n• pripremu i nadzor nad pozivom za uspostavu pilot energetskih zajednica\n• uspostavu jedinstvenog sustava praćenja i izvješćivanja (IT platforma za energetsku potrošnju i dijeljenje energije)\n• koordinaciju  s Ministarstvom gospodarstva i održivog razvoja, HERA-om, HROTE-om i operatorima distribucijskih mreža (HEP ODS i privatni DSO) radi standardizacije postupaka\n• izradu i praćenje pravnih i podzakonskih izmjena potrebnih za potpunu operativnost energetskih zajednica (smjernice o obračunu, poreznom tretmanu, pristupu mreži i zaštiti potrošača)."]
[16,"ZELENA ENERGETSKA ZADRUGA ZA USLUGE","2.1.2. Opis mjera i ulaganja komponente,\n2.1.2.1. Mjera: (M1) Podrška u osnivanju energetskih zajednica","Problem: Uspostava modela socijalne uključenosti: obveza uključivanja ranjivih kućanstava i/ili socijalnih ustanova kao članova energetskih zajednica s prioritetnim udjelom koristi   (npr. sniženi računi ili prioritet pri raspodjeli viškova.\nObjašnjenje: Ova obveza treba biti definirana kao potencijalan uvjet za dobivanje potpore, a ne kao strogo nametnuto pravilo. Energetske zajednice su ionako složene za uspostaviti i provoditi u praksi, a uključivanje socijalno osjetljivih kućanstava dodatno povećava operativne izazove. Zato je važno naglasiti da energetska zajednica u okviru socijalnog plana ne bi trebala biti 100% sastavljena od energetski siromašnih građana i ranjivih građana, nego da bi oni trebali biti uključeni u određenom minimalnom udjelu kao uvjet za dodjelu potpore. Time se izbjegava administrativno i organizacijsko opterećenje. Drugim riječima, cilj je postaviti postotnu obvezu uključivanja ranjivih ili energetski siromašnih kućanstava, a ne uvjet da cijela zajednica mora biti sastavljena isključivo od takvih članova.\nProblem: Nedovoljno ambiciozan cilj.\nPrijedlog: osnivanje barem 20 energetskih zajednica. (Generalna preporuka EK je barem jedna zajednica u svakom mjestu s više od 10.000 stanovnika.)\nProblem: Formulacija 'energetske zajednice i zajednice obnovljivih izvora energije'; Prijedlog: Energetske zajednice, odnosno energetske zajednice građana i zajednice obnovljivih izvora energije. EZ trebaju imati ulogu pojma koji obuhvaća druga dva pojma kako bismo smanjili konfuziju i povećali razumijevanje građana o tome što su energetske zajednice i njihovu funkciju.\nProblem: Ministarstvo okoliša i zelene tranzicije kao odgovorna intitucija za koordinaciju sa HERom, HROTEom i operatorima distribucijskih mreža radi strandardizacije postupaka\nPrijedlog: dodati i Ministartvo gosporadstva budući da su zakonski aktik koji definiraju EZ pod njihovom ingerencijom, kao i sustavi prikupljanja podataka o potrošnji i dijeljenju energije."]
[17,"ZELENA AKCIJA","2.1.2. Opis mjera i ulaganja komponente,\n2.1.2.1. Mjera: (M1) Podrška u osnivanju energetskih zajednica","Problem: Uspostava modela socijalne uključenosti: obveza uključivanja ranjivih kućanstava i/ili socijalnih ustanova kao članova energetskih zajednica s prioritetnim udjelom koristi   (npr. sniženi računi ili prioritet pri raspodjeli viškova.\n\nObjašnjenje: Ova obveza treba biti definirana kao potencijalan uvjet za dobivanje potpore, a ne kao strogo nametnuto pravilo. Energetske zajednice su ionako složene za uspostaviti i provoditi u praksi, a uključivanje socijalno osjetljivih kućanstava dodatno povećava operativne izazove. Zato je važno naglasiti da energetska zajednica u okviru socijalnog plana ne bi trebala biti 100% sastavljena od energetski siromašnih građana i ranjivih građana, nego da bi oni trebali biti uključeni u određenom minimalnom udjelu kao uvjet za dodjelu potpore. Time se izbjegava administrativno i organizacijsko opterećenje. Drugim riječima, cilj je postaviti postotnu obvezu uključivanja ranjivih ili energetski siromašnih kućanstava, a ne uvjet da cijela zajednica mora biti sastavljena isključivo od takvih članova.\n\nPrijedlog: „Uspostava modela socijalne uključenosti: definirati potencijalni uvjet uključivanja ranjivih kućanstava i/ili socijalnih ustanova kao članova energetskih zajednica, uz određeni minimalni udio njihovog sudjelovanja te s prioritetnim korištenjem koristi (npr. sniženi računi ili prioritet pri raspodjeli viškova). Ovaj uvjet ne treba zahtijevati da zajednica bude 100% sastavljena od ranjivih kućanstava, već da se osigura njihov značajan i verificiran udio kao kriterij za ostvarivanje potpore.”"]
[18,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","2.1.2. Opis mjera i ulaganja komponente,\n2.1.2.1. Mjera: (M1) Podrška u osnivanju energetskih zajednica","Kod komponente C1- Sektor zgradarstva, kao mjera M1 pod oznakom 2.1.2.1. predložena je Podrška u osnivanju energetskih zajednica te su kao ciljne skupine navedena energetski siromašna kućanstva, opća populacija koja živi u višestambenim zgradama i obiteljskim kućama i mikro poduzeća. Pritom, u drugoj su fazi kao korisnici sredstava predviđena energetski siromašna kućanstva i to kroz 10 novo osnovanih pilot energetskih zajednica. S obzirom na prikupljena i analizirana iskustva na nacionalnom događanju u svibnju 2024. godine, odnosno ključne izazove koji, između ostalih, uključuju kompleksan sustav izdavanja dozvola što je u praksi činilo gotovo nemogućim pokretanje malih projekata na lokalnoj razini, smatramo da bi se dodatan napor u budućnosti trebao uložiti u informiranje energetski siromašnih građana koji žive u ranjivim kućanstvima o benefitima ovih zajednica te načinu uključivanja.\n\nTrenutno u Republici Hrvatskoj djeluju 3 energetske zajednice pa je i iz tih iskustava moguće unaprijediti sudjelovanje ciljanih skupina u novim energetskim zajednicama. S obzirom na to da je navedeno kako mjera ima značajan potencijal za ublažavanje rodnih nejednakosti u pristupu energetskim resursima, donošenju odluka i sudjelovanju u zelenoj tranziciji, bilo bi korisno imati podatke o ženama članicama 3 postojeće energetske zajednice te dodatno prikazati statistike po navedenim kriterijima žena, posebno ranjivih od energetskog siromaštva (žene starije od 65, samohrane majke te žene u ruralnim područjima), kako bi se vidio postojeći uzorak te u budućim zajednicama osigurao pomak na bolje, odnosno prema većoj zastupljenosti žena, kao i drugih podzastupljenih skupina građana, u članstvu i upravljanju energetskim zajednicama. Kod metodologije i izvora te načina objektivne provjere ostvaruje li se ključna etapa ili ciljne vrijednosti, navedeni su broj i struktura zajednica te stoji kako je obvezna dostava podataka po spolu i socio-ekonomskih podataka. Radi ujednačenog postupanja, odnosno prikupljanja navedenih podataka, smatramo da  bi bilo korisno navesti o kojim se konkretno socio-ekonomskim podacima radi. Na taj način bi se eventualno moglo predložiti i dopunu relevantnih podataka koji se imaju prikupljati. \n\nNadalje, kod spomenute je mjere kao Ciljna vrijednost 1 određena: Instalacija najmanje 1MWp fotonaponskih elektrana i 1MWh baterijskih sustava te uključivanje 500 ili više kućanstava, od čega 200 ili više ranjivih kućanstava, pri čemu se navodi da je mjera reformsko – demonstracijskog karaktera, a ne tržišno orijentirana – cilj nije profitabilnost, nego smanjenje energetskog siromaštva i uključivanje ranjivih kućanstava u energetsku tranziciju. S obzirom na navedeni cilj, nije razvidno zbog kojeg je razloga broj ranjivih kućanstava koja trebaju biti obuhvaćena manji od polovice ukupnog broja kućanstava koja trebaju biti obuhvaćena mjerom. Ukoliko se radi o razlogu financijske održivosti, isti bi bilo korisno jasnije obrazložiti u sklopu 2.1.2.1.5. Obrazloženja potpore korisnicima koji nisu ranjiva kućanstva, ranjiva mikropoduzeća ili ranjivi korisnici prometa."]
[19,"TOMISLAV MEDAK","2.1.2.1. Mjera: (M1) Podrška u osnivanju energetskih zajednica,\n2.1.2.1.1. Opis mjere ","Navodi se da je za \"izradu i praćenje pravnih i podzakonskih izmjena potrebnih za potpunu operativnost energetskih zajednica (smjernice o obračunu, poreznom tretmanu, pristupu mreži i zaštiti potrošača)\" nadležan MZOTZ, ali zakonske i podzakonske propise koje je potrebno izmijeniti u nadležnosti su MINGOS-a."]
[20,"UDRUGA BIOM","2.1.2.1. Mjera: (M1) Podrška u osnivanju energetskih zajednica,\n2.1.2.1.1. Opis mjere ","Predlažemo da se u točku 2.1.2.1 mjere uvrsti naglasak na osiguranje stvarne funkcionalnosti energetskih zajednica kroz uklanjanje regulatornih, administrativnih, tehničkih i financijskih prepreka te pružanje potrebne podrške lokalnim zajednicama. Također, predlažemo da se eksplicitno uključiti cilj da model energetskih zajednica postane opći, dugoročno održiv i uobičajen oblik lokalne energetske samodostatnosti, uključujući ranjiva kućanstva i socijalne ustanove."]
[21,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","2.1.2.1. Mjera: (M1) Podrška u osnivanju energetskih zajednica,\n2.1.2.1.2. Načelo nenanošenja bitne štete (eng. Do No Significant Harm – DNSH)","Ulaganje I1 pod oznakom 2.1.2.2. odnosi se na energetsku obnovu obiteljskih kuća za kućanstva u riziku od energetskog siromaštva, a u Opisu ulaganja, odnosno analizi postojećih izazova navedeno je kako u Republici Hrvatskoj ne postoje službeni podaci i analize o životnim uvjetima energetski siromašnih, a s obzirom na udio obiteljskih kuća u ukupnom stambenom fondu, stoji kako je razumno za pretpostaviti kako mnogi od njih žive u obiteljskim kućama. Pučka pravobraniteljica dugi niz godina obrađuje temu energetskog siromaštva u svojim godišnjim izvješćima, pri čemu na temelju dostavljenih podataka jedinica lokalne i regionalne samouprave posebno izdvajamo dobre prakse onih jedinica koje se aktivno bave problemom energetskog siromaštva na svom području. Na temelju podataka koje su nam za 2024. godinu dostavile jedinice lokalne i regionalne samouprave proizlazi zaključak da ih većina nema sustavni dokument koji bi sadržavao analizu i procjenu zatečenog stanja, odnosno pojavnosti energetskog siromaštva te identificirao skupine građana koji žive u energetskom siromaštvu ili u riziku od istog, a na temelju kojeg bi donijele adekvatne mjere. Manji dio županija je problem energetskog siromaštva uključilo u socijalne planove. Posebno su zabrinjavali podaci da pojedine jedinice navode kako uopće ne prate energetsko siromaštvo te se njime ne bave.\n\nVezano uz navedeno, ističemo kako smo u Godišnjem izvješću za 2024. godinu jedinicama regionalne samouprave preporučili da donesu sveobuhvatne dokumente s analizom stanja i mjerama za suzbijanje energetskog siromaštva na svome području. Ne vidimo prepreku za spomenuto, pogotovo s obzirom na recentno usvojenu definiciju energetskog siromaštva, kao i okolnost da se radi o jedinicama najbližim građanima koje mogu međusobno izmjenjivati primjere dobre prakse.\n\nKako nadalje stoji u tekstu Prijedloga SPKP-a, Pilot projekt potpunog financiranja obnove ranjivim kućanstvima pokazao je visoku zainteresiranost ciljnih skupina, ali jednako tako, skrećemo pozornost na poteškoće koje su se 2020. godine javile vezano uz na problem učinkovite zaštite prava građana u aktivnostima sufinanciranja i provođenja programa energetske obnove kuća, postupka provedbe samog javnog poziva isključivo digitalnim putem po sistemu najbržeg prsta, odnosno redoslijeda zaprimanja prijava i slično. S obzirom na nedostatne kapacitete tadašnjih Centara za socijalnu skrb za savjetovanje i tehničku podršku oko prijave, Prijedlogom SPKP-a je predviđena opsežnija tehnička pomoć putem energetskih certifikatora. Velik problem kod građana prijavitelja predstavljali su neriješeni imovinsko pravni odnosi te nelegalnost objekta, što možemo potvrditi iskustvima iz svog rada na području stanovanja, kao i terenskim obilascima, primjerice, romskih naselja ili pritužitelja starije životne dobi, najčešće samaca narušenog zdravstvenog stanja diljem izoliranih i/ili ruralnih područja Republike Hrvatske.\n\nNaime, spomenuta prepreka za posljedicu ima to da upravo one najranjivije kategorije građana, koji žive u uvjetima ispod ljudskog dostojanstva, gotovo beziznimno neće imati riješena pitanja legalnosti stanovanja ili u najboljem slučaju kapacitete za prijavu na Javne pozive koji će proizlaziti iz ovog ulaganja. Stoga smatramo korisnim navesti što točno obuhvaća savjetovanje i administrativna podrška tijekom prijave. Naime, kako bi navedena mjera funkcionirala u praksi, bitno je da ista obuhvaća sagledavanje šire slike, odnosno pružanje pomoći prijaviteljima koji ne ispunjavaju uvjet legalnosti ili nemaju riješene imovinsko pravne odnose, u vidu pravnog savjeta o tome što trebaju napraviti kako bi se spomenuti problemi riješili. Isto se može učiniti, na primjer, u suradnji s Uredima državne uprave u županijama kao pružateljima besplatne pravne pomoći."]
[22,"UDRUGA BIOM","2.1.2.1. Mjera: (M1) Podrška u osnivanju energetskih zajednica,\n2.1.2.1.2. Načelo nenanošenja bitne štete (eng. Do No Significant Harm – DNSH)","Vodene površine, prirodne ili umjetne, ne smiju se prioritizirati za izgradnju solarnih elektrana. One su ključne za očuvanje ekosustava, staništa brojnih vrsta, klimatsku regulaciju i krajobraznu vrijednost. Izgradnja SE na ribnjacima, jezerima ili u moru može imati ozbiljan negativan utjecaj te se takvi projekti trebaju izbjegavati i trebaju se provoditi samo uz detaljne studije utjecaja na okoliš i propisane mjere ublažavanja. Prioritet treba dati iskorištavanju postojećih izgrađenih površina."]
[23,"UDRUGA BIOM","2.1.2.1. Mjera: (M1) Podrška u osnivanju energetskih zajednica,\n2.1.2.1.3. Ključne etape, ciljne vrijednosti i vremenski okvir  ","Navodi se da su u Hrvatskoj do sada uspostavljene tri energetske zajednice, no u praksi one još nisu u potpunosti funkcionalne. Iako pozdravljamo inicijativu za poticanje osnivanja energetskih zajednica,  smatramo da je 10 pilot energetskih zajednica nedovoljno ambiciozno s obzirom na broj građana pogođenih energetskim siromaštvom te na hitnost klimatske krize. Preporučuje se u tekstu naglasiti potrebu sustavnog uklanjanja regulatornih, administrativnih i tržišnih prepreka kako bi novoosnovane zajednice bile operativne i dugoročno održive. Također, budući da energetske zajednice predstavljaju jedan od najučinkovitijih mehanizama za borbu protiv energetskog siromaštva i jačanje lokalne otpornosti, preporučuje se jasno istaknuti potrebu za njihovom integracijom u širi energetski sustav.\n\nNapominjemo da bi sustav raspodjele energetskih zajednica trebao biti decentraliziran, te se stoga preporučuje da plan za uspostavu novih zajednica uključuje barem jednu zajednicu po županiji. Time bi se osigurali primjeri dobre prakse i poticaj lokalnim zajednicama širom Hrvatske za aktivno sudjelovanje u energetskim zajednicama."]
[24,"MARIO ĆOSIĆ","2.1.2. Opis mjera i ulaganja komponente,\n2.1.2.2. Ulaganje: (I1)  Energetska obnova obiteljskih kuća za kućanstva u riziku od energetskog siromaštva   ","Iako mjera prepoznaje važnost borbe protiv energetskog siromaštva, njezin dizajn se oslanja isključivo na teritorijalni kriterij. Energetsko siromaštvo, međutim, nije ograničeno na potpomognuta područja, već je prisutno u urbanim, prigradskim i drugim dijelovima Republike Hrvatske.\n\nTakav pristup nije u potpunosti usklađen s ciljevima SCF-a, koji zahtijeva precizno ciljanje kućanstava s najnižim prihodima i najvećim energetskim opterećenjem, neovisno o mjestu stanovanja.\n\nPrijedlog:\n\nMjeru izmijeniti, tako da se primarno temelji na dohodovnim i socijalnim kriterijima, a ne isključivo na geografskim, uz mogućnost povećanja sredstava za stvarno energetski siromašna kućanstva."]
[25,"ZELENA ENERGETSKA ZADRUGA ZA USLUGE","2.1.2. Opis mjera i ulaganja komponente,\n2.1.2.2. Ulaganje: (I1)  Energetska obnova obiteljskih kuća za kućanstva u riziku od energetskog siromaštva   ","Problem:  Str 73. U skladu s naučenim iskustvima, ovo ulaganje predviđa uključivanje stručne tehničke pomoći putem energetskih certifikatora koji će pružati podršku građanima u prijavi i provedbi projekata, čime se povećava dostupnost ulaganja kućanstvima s nižim administrativnim kapacitetom. Uz to, proširuje se obuhvat prihvatljivih korisnika na sve skupine u riziku od energetskog siromaštva, što doprinosi društvenoj pravednosti i većoj učinkovitosti ulaganja.\nObjašnjenje:  Pitanje energetskog siromaštva godinama je bio problem s kojim su se u Hrvatskoj primarno bavili centri za socijalnu skrb u okviru svojih redovitih djelatnosti, te organizacije poput Crvenog križa, Caritasa ili organizacije civilnog društva. Iako je uvođenje energetskih certifikatora kao kontakt točki za pomoć u pripremi dokumentacije za obnovu, pohvalno, u potpornoj strukturi je potrebno zadržati i one organizacije koje su se do sada bavile potporom i podrškom građanima koji su u energetskom siromaštvu. Upravo takvi dionici najbolje mogu prepoznati potrebe građana i imaju s istima uspostavljen odnos povjerenja koji je ključan u radu s građanima koji se suočavaju s nekim vidom siromaštva. Energetski certifikatori svakako su jedan od dionika u sustavu,  od kojih građani mogu dobiti izrađeni  energetski certifikat, ali  povjeru i pripremu dokumentacije te podnošenje prijava, bi trebale preuzeti organizacije koje su to i do sada radile u prethodnim pozivima kao što su energetske agencije ili ranije uspostavljeni OSS. Širi eko-sustav ne priječi i energetske certifikatore da sudjeluju u cjelokupnom procesu, dok ograničavanje mogućnosti pružanja potpore samo na sustav certifikatora isključuje upravo sve ostale organizacije koje su se do sada pokazale ključnima u pomoći građanima. Dodatno iz sada napisanog teksta je nejasno mogu li se građani sami prijavljivati ili će jedini ovlašteni biti energetski certifikatori, što dodatno ograničava pristup i transparentnost.\nPrijedlog: U skladu s dosadašnjim iskustvima, ulaganje bi trebalo uključivati stručnu tehničku pomoć koju pružaju OSS-ovi, energetske agencije, energetske zadruge, NGO-ovi i druge organizacije s provjerenim iskustvom u radu s građanima u riziku od energetskog siromaštva, uz zadržavanje energetskih certifikatora u njihovoj stručnoj ulozi pružanja tehničke podrške. Kako bi se osigurala transparentnost i spriječila mogućnost zlouporaba prema najranjivijim kućanstvima, može se otvoriti predpoziv za sve organizacije koje žele pružati tehničku pomoć, čime bi se osigurao jasan uvid u kapacitete i odgovornost uključenih pružatelja usluga. Istovremeno, građanima treba ostati omogućena i samostalna prijava na poziv, čime se dodatno osigurava pristupačnost, izbor i zaštita korisnika.\nProblem: Str 75. U provedbi ulaganja bit će uključena tehnička podrška u pogledu energetskih certifikatora koji će pružati tehničku pomoć građanima u prijavi projekata i provedbi energetske obnove.\nObjašnjenje: isto objašnjenje kao i prethodno\nPrijedlog: U provedbi ulaganja bit će uključena tehnička podrška koju pružaju OSS-ovi, energetske agencije, energetske zadruge, NGO-ovi i druge organizacije s provjerenim iskustvom u radu s građanima u riziku od energetskog siromaštva, uz zadržavanje energetskih certifikatora u njihovoj stručnoj ulozi pružanja tehničke podrške te će svi oni pružati tehničku pomoć građanima u prijavi projekata i provedbi energetske obnove.\nProblem: str 79. FZOEU provodi javni poziv za energetske certifikatore (tehnička pomoć) te javno objavljuje listu energetskih certifikatora koji će pružati tehničku pomoć. Svrha tog javnog poziva je stvoriti listu energetskih cetifikatora koji će pod propisanim uvjetima pružiti svu tehničku pomoć građanima ugroženima od energetskog siromaštva, koji se žele prijaviti na javni poziv. Odabrani energetski certifikatori pomagat će ranjivim skupinama građana u prijavi na javni poziv te u provedbi cijelog procesa energetske obnove. Javnim pozivom odabrat će se energetski certifikatori koji će biti zaduženi da pokriju područje za koje su se prijavili. Javnim pozivom definirat će se četiri regije, a za svaku regiju se prihvaćaju svi certifikatori koji se jave za vrijeme trajanja poziva. Naknadu energetskim certifikatorima FZOEU će isplaćivati isključivo za kuće koje na javni poziv budu prijavljene sa ispravnom i potpunom dokumentacijom.\nObjašnjenje: isto objašnjenje kao i prethodno\nPrijedlog: FZOEU provodi javni poziv za sve relevantne organizacije koje mogu pružati  (tehnička pomoć) te javno objavljuje listu organizacija koji će pružati tehničku pomoć. Svrha tog javnog poziva je stvoriti listu organizacija koji će pod propisanim uvjetima pružiti svu tehničku pomoć građanima ugroženima od energetskog siromaštva, koji se žele prijaviti na javni poziv. Odabrane organizacije pomagat će ranjivim skupinama građana u prijavi na javni poziv te u provedbi cijelog procesa energetske obnove. Javnim pozivom odabrat će se organizacije koji će biti zaduženi da pokriju područje za koje su se prijavili. Javnim pozivom definirat će se četiri regije, a za svaku regiju se prihvaćaju svi organizacije koji se jave za vrijeme trajanja poziva. Naknadu organizacije FZOEU će isplaćivati isključivo za kuće koje na javni poziv budu prijavljene sa ispravnom i potpunom dokumentacijom."]
[26,"ZELENA AKCIJA","2.1.2. Opis mjera i ulaganja komponente,\n2.1.2.2. Ulaganje: (I1)  Energetska obnova obiteljskih kuća za kućanstva u riziku od energetskog siromaštva   ","Problem:  Str 73. U skladu s naučenim iskustvima, ovo ulaganje predviđa uključivanje stručne tehničke pomoći putem energetskih certifikatora koji će pružati podršku građanima u prijavi i provedbi projekata, čime se povećava dostupnost ulaganja kućanstvima s nižim administrativnim kapacitetom. Uz to, proširuje se obuhvat prihvatljivih korisnika na sve skupine u riziku od energetskog siromaštva, što doprinosi društvenoj pravednosti i većoj učinkovitosti ulaganja.\n\nObjašnjenje:  Pitanje energetskog siromaštva godinama je bio problem s kojim su se u Hrvatskoj primarno bavili centri za socijalnu skrb u okviru svojih redovitih djelatnosti, te organizacije poput Crvenog križa, Caritasa ili organizacije civilnog društva. Iako je uvođenje energetskih certifikatora kao kontakt točki za pomoć u pripremi dokumentacije za obnovu, pohvalno, u potpornoj strukturi je potrebno zadržati i one organizacije koje su se do sada bavile potporom i podrškom građanima koji su u energetskom siromaštvu. Upravo takvi dionici najbolje mogu prepoznati potrebe građana i imaju s istima uspostavljen odnos povjerenja koji je ključan u radu s građanima koji se suočavaju s nekim vidom siromaštva. Energetski certifikatori svakako su jedan od dionika u sustavu,  od kojih građani mogu dobiti izrađeni  energetski certifikat, ali  povjeru i pripremu dokumentacije te podnošenje prijava, bi trebale preuzeti organizacije koje su to i do sada radile u prethodnim pozivima kao što su energetske agencije ili ranije uspostavljeni OSS. Širi eko-sustav ne priječi i energetske certifikatore da sudjeluju u cjelokupnom procesu, dok ograničavanje mogućnosti pružanja potpore samo na sustav certifikatora isključuje upravo sve ostale organizacije koje su se do sada pokazale ključnima u pomoći građanima. Dodatno iz sada napisanog teksta je nejasno mogu li se građani sami prijavljivati ili će jedini ovlašteni biti energetski certifikatori, što dodatno ograničava pristup i transparentnost.\n\nPrijedlog: U skladu s dosadašnjim iskustvima, ulaganje bi trebalo uključivati stručnu tehničku pomoć koju pružaju OSS-ovi, energetske agencije, energetske zadruge, NGO-ovi i druge organizacije s provjerenim iskustvom u radu s građanima u riziku od energetskog siromaštva, uz zadržavanje energetskih certifikatora u njihovoj stručnoj ulozi pružanja tehničke podrške. Kako bi se osigurala transparentnost i spriječila mogućnost zlouporaba prema najranjivijim kućanstvima, može se otvoriti predpoziv za sve organizacije koje žele pružati tehničku pomoć, čime bi se osigurao jasan uvid u kapacitete i odgovornost uključenih pružatelja usluga. Istovremeno, građanima treba ostati omogućena i samostalna prijava na poziv, čime se dodatno osigurava pristupačnost, izbor i zaštita korisnika.\n\nProblem: Str 75. U provedbi ulaganja bit će uključena tehnička podrška u pogledu energetskih certifikatora koji će pružati tehničku pomoć građanima u prijavi projekata i provedbi energetske obnove.\n\nObjašnjenje: isto objašnjenje kao i prethodno\n\nPrijedlog: U provedbi ulaganja bit će uključena tehnička podrška koju pružaju OSS-ovi, energetske agencije, energetske zadruge, NGO-ovi i druge organizacije s provjerenim iskustvom u radu s građanima u riziku od energetskog siromaštva, uz zadržavanje energetskih certifikatora u njihovoj stručnoj ulozi pružanja tehničke podrške te će svi oni pružati tehničku pomoć građanima u prijavi projekata i provedbi energetske obnove.\n\nProblem: str 79. FZOEU provodi javni poziv za energetske certifikatore (tehnička pomoć) te javno objavljuje listu energetskih certifikatora koji će pružati tehničku pomoć. Svrha tog javnog poziva je stvoriti listu energetskih cetifikatora koji će pod propisanim uvjetima pružiti svu tehničku pomoć građanima ugroženima od energetskog siromaštva, koji se žele prijaviti na javni poziv. Odabrani energetski certifikatori pomagat će ranjivim skupinama građana u prijavi na javni poziv te u provedbi cijelog procesa energetske obnove. Javnim pozivom odabrat će se energetski certifikatori koji će biti zaduženi da pokriju područje za koje su se prijavili. Javnim pozivom definirat će se četiri regije, a za svaku regiju se prihvaćaju svi certifikatori koji se jave za vrijeme trajanja poziva. Naknadu energetskim certifikatorima FZOEU će isplaćivati isključivo za kuće koje na javni poziv budu prijavljene sa ispravnom i potpunom dokumentacijom.\n\nObjašnjenje: isto objašnjenje kao i prethodno\n\nPrijedlog: FZOEU provodi javni poziv za sve relevantne organizacije koje mogu pružati  (tehnička pomoć) te javno objavljuje listu organizacija koji će pružati tehničku pomoć. Svrha tog javnog poziva je stvoriti listu organizacija koji će pod propisanim uvjetima pružiti svu tehničku pomoć građanima ugroženima od energetskog siromaštva, koji se žele prijaviti na javni poziv. Odabrane organizacije pomagat će ranjivim skupinama građana u prijavi na javni poziv te u provedbi cijelog procesa energetske obnove. Javnim pozivom odabrat će se organizacije koji će biti zaduženi da pokriju područje za koje su se prijavili. Javnim pozivom definirat će se četiri regije, a za svaku regiju se prihvaćaju svi organizacije koji se jave za vrijeme trajanja poziva. Naknadu organizacije FZOEU će isplaćivati isključivo za kuće koje na javni poziv budu prijavljene sa ispravnom i potpunom dokumentacijom"]
[27,"MARIO ĆOSIĆ","2.1.2. Opis mjera i ulaganja komponente,\n2.1.2.3. Ulaganje: (I2) Suzbijanje energetskog siromaštva na potpomognutim područjima i područjima posebne državne skrbi      ","Iako mjera prepoznaje važnost borbe protiv energetskog siromaštva, njezin dizajn se oslanja isključivo na teritorijalni kriterij. Energetsko siromaštvo, međutim, nije ograničeno na potpomognuta područja, već je prisutno u urbanim, prigradskim i drugim dijelovima Republike Hrvatske.\n\nTakav pristup nije u potpunosti usklađen s ciljevima SCF-a, koji zahtijeva precizno ciljanje kućanstava s najnižim prihodima i najvećim energetskim opterećenjem, neovisno o mjestu stanovanja.\n\nPrijedlog:\n\nMjeru izmijeniti, tako da se primarno temelji na dohodovnim i socijalnim kriterijima, a ne isključivo na geografskim, uz mogućnost povećanja sredstava za stvarno energetski siromašna kućanstva."]
[28,"ZELENA ENERGETSKA ZADRUGA ZA USLUGE","2.1.2. Opis mjera i ulaganja komponente,\n2.1.2.3. Ulaganje: (I2) Suzbijanje energetskog siromaštva na potpomognutim područjima i područjima posebne državne skrbi      ","Problem: str. 105 “Potrebno je poticati visokoučinkovite alternativne sustave (uključujući priključenje na učinkoviti sustav centraliziranog grijanja i hlađenja sukladno EED, spremnike za skladištenje električne energije) te uzeti u obzir pitanja kvalitete unutarnjeg okoliša, prilagodbe klimatskim promjenama (npr. primjena zelene infrastrukture na zgradi i oko zgrade), zaštite od požara, rizika povezanih s pojačanom seizmičkom aktivnosti, uklanjanjem opasnih tvari, uključujući azbest, te mjere za osiguranje pristupačnosti osobama s invaliditetom i smanjene pokretljivosti (npr. dizala itd.). Potrebno je uključiti i mjere infrastrukture za održivu mobilnost i elektromobilnost (parkirališta za bicikle, punionice za električna vozila i vodove za električne kabele itd.). Uz sve prethodno navedeno, prihvatljive su i mjere stručnog nadzora građenja, projektantskog nadzora i usluge koordinatora zaštite na radu tijekom građenja, upravljanje projektom i administracija, promidžba i vidljivost projekta.”\nObjašnjenje: Predložena rješenja su gotovo isključivo tehničko-infrastrukturna (energetska obnova, sustavi grijanja/hlađenja, mobilnost), bez uvrštenih društvenih mjera koje su nužne za stvarno smanjenje energetskog siromaštva. Energetsko siromaštvo nije samo pitanje tehnologije nego i informiranosti, administrativnih kapaciteta, navika, povjerenja i socijalne uključenosti. Bez informativno-savjetodavne podrške, osnaživanja kućanstava, bihevioralnih intervencija i rada u zajednici najugroženiji često ne ulaze u programe ili ne ostvaruju očekivane uštede i poboljšanja kvalitete života.\nPrijedlog: U plan treba uvrstiti prihvatljive “društvene” mjere, kao što su lokalna energetska savjetovališta (one-stop-shop) i terenski rad s ranjivim kućanstvima (pomoć oko prijava, prava i računa), programe energetske pismenosti i podrške za promjenu ponašanja i učinkovito upravljanje energijom. Također, potrebne su aktivnosti izgradnje kapaciteta zajednice kako bi se stvorili preduvjeti za uključive energetske zajednice i pravednu raspodjelu koristi od povećane energetske učinkovitosti kroz tehnička rješenja."]
[29,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","2.1.2. Opis mjera i ulaganja komponente,\n2.1.2.3. Ulaganje: (I2) Suzbijanje energetskog siromaštva na potpomognutim područjima i područjima posebne državne skrbi      ","Ulaganje I2 predviđa suzbijanje energetskog siromaštva na potpomognutim područjima i područjima posebne državne skrbi kroz 100% financiranje provedbe projekata energetske obnove. Navedeno je kako se u Hrvatskoj posebno osjetljiva kategorija stambenih zgrada u izuzetno lošem stanju nalazi na potpomognutim područjima i područjima posebne državne skrbi te da stanari tih zgrada imaju vrlo skromne ili nikakve prihode bez obzira na to jesu li vlasnici stanova ili samo korisnici. Pozdravljamo okolnost da za sudjelovanje kućanstava, odnosno građana u obnovi nije predviđen nikakav drugi, dodatni kriterij, već je dostatno pravo stanovanja i kupnje stanova u zgradama koje su obuhvaćene.\n\nKao svrha ulaganja naveden je nastavak provedbe Programa suzbijanja energetskog siromaštva koji uključuje korištenje obnovljivih izvora energije u stambenim zgradama na potpomognutim područjima i područjima posebne državne skrbi za razdoblje do 2025. godine. Provedba spomenutog Programa financira se iz Mehanizma za oporavak i otpornost kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti (NPOO). Međutim, za 232 zgrade nije predviđeno financiranje iz NPOO. U više se navrata opisuje stanje te 232 stambene zgrade, uz procjenu da se u svakoj od njih nalazi 10 kućanstava pa je posljedično broj od 2.320 kućanstava određen kao kvantitativni cilj, ali se nigdje pobliže ne navodi o kojim se zgradama, barem pretežno ili većinski radi, gdje se iste nalaze ili iz kojih razloga iste nisu obuhvaćene trenutno važećim programom. \n\nNadalje, kao Ključna etapa 1 određeno je donošenje Programa suzbijanja energetskog siromaštva koji uključuje korištenje obnovljivih izvora energije u stambenim zgradama na potpomognutim područjima i područjima posebne državne skrbi do 2032. godine te je kao rok za donošenje istog određen 4. kvartal 2026. godine, iz čega proizlazi da postoji razdoblje od godinu dana koje nije obuhvaćeno ni starim, niti novim Programom kojeg tek treba donijeti. Stoga nije razvidno što se može očekivati u tom jednogodišnjem razdoblju vezano uz suzbijanje energetskog siromaštva na potpomognutim i područjima posebne državne skrbi, što bi bilo korisno obrazložiti."]
[30,"MARIO ĆOSIĆ","2.1.2. Opis mjera i ulaganja komponente,\n2.1.2.4. Ulaganje: (I3) Povećanje energetski učinkovitog stambenog fonda za socijalno i priuštivo stanovanje","Iako razvoj socijalnog i priuštivog stanovanja dugoročno predstavlja važan javni interes, predložena mjera u okviru Socijalnog klimatskog plana uključuje značajan dio ulaganja u zgrade u javnom vlasništvu bez jasne i mjerljive veze s kućanstvima u energetskom siromaštvu.\n\nSCF nije zamišljen kao investicijski fond za javnu infrastrukturu, već kao instrument izravne zaštite ranjivih građana od socijalnih posljedica klimatskih politika.\n\nPrijedlog:\n\nMjeru ukloniti iz Socijalnog klimatskog plana ili značajno preoblikovati tako da se sredstva koriste isključivo za objekte u kojima stvarno žive kućanstva u riziku od energetskog siromaštva."]
[31,"TOMISLAV MEDAK","2.1.2.4. Ulaganje: (I3) Povećanje energetski učinkovitog stambenog fonda za socijalno i priuštivo stanovanje,\n2.1.2.4.1. Opis ulaganja","Kod utvrđivanja energetskog siromaštva ne spominju se rezultati Javnog poziva za financiranje energetske obnove obiteljskih kuća građana u riziku od energetskog siromaštva, a koji je imao FZOEU u svibnju 2025. – koji su bili rezultati iskaza interesa? Ti podatci su trebali biti mjerodavni za izradu ove mjere.\n\nNadalje kod područja investiranja u okviru I3 umanjuje se utjecaj turizma na nedostupnost stambenog fonda, a istovremeno mjera se orijentira na pomoć područjima u kojima je zapravo turizam doveo do smanjenja priuštivog stambenog fonda rasprodajem stanova/kuća stranim vlasnicima.\n\nObuhvat mjere C1I3 (obnova višestambenih zgrada za socijalno i priuštivo stanovanje) je malen i neambiciozan, riječ je o 3 zgrade srednje veličine (8.695 m2, približno 150 stambenih jedinica), i stoga je potrebno povećati obuhvat višestambenih zgrada u ovoj mjeri te poticati zgrade da zamjenjuju ložišta i suvlasnike da ugrađuju krovne i balkonske solarne panele."]
[32,"ZELENA AKCIJA","2.1.2.4. Ulaganje: (I3) Povećanje energetski učinkovitog stambenog fonda za socijalno i priuštivo stanovanje,\n2.1.2.4.1. Opis ulaganja","Problem: str. 105 “Potrebno je poticati visokoučinkovite alternativne sustave (uključujući priključenje na učinkoviti sustav centraliziranog grijanja i hlađenja sukladno EED, spremnike za skladištenje električne energije) te uzeti u obzir pitanja kvalitete unutarnjeg okoliša, prilagodbe klimatskim promjenama (npr. primjena zelene infrastrukture na zgradi i oko zgrade), zaštite od požara, rizika povezanih s pojačanom seizmičkom aktivnosti, uklanjanjem opasnih tvari, uključujući azbest, te mjere za osiguranje pristupačnosti osobama s invaliditetom i smanjene pokretljivosti (npr. dizala itd.). Potrebno je uključiti i mjere infrastrukture za održivu mobilnost i elektromobilnost (parkirališta za bicikle, punionice za električna vozila i vodove za električne kabele itd.). Uz sve prethodno navedeno, prihvatljive su i mjere stručnog nadzora građenja, projektantskog nadzora i usluge koordinatora zaštite na radu tijekom građenja, upravljanje projektom i administracija, promidžba i vidljivost projekta.”\n\nObjašnjenje: Predložena rješenja su gotovo isključivo tehničko-infrastrukturna (energetska obnova, sustavi grijanja/hlađenja, mobilnost), bez uvrštenih društvenih mjera koje su nužne za stvarno smanjenje energetskog siromaštva. Energetsko siromaštvo nije samo pitanje tehnologije nego i informiranosti, administrativnih kapaciteta, navika, povjerenja i socijalne uključenosti. Bez informativno-savjetodavne podrške, osnaživanja kućanstava, bihevioralnih intervencija i rada u zajednici najugroženiji često ne ulaze u programe ili ne ostvaruju očekivane uštede i poboljšanja kvalitete života.\n\nPrijedlog: U plan treba uvrstiti prihvatljive “društvene” mjere, kao što su lokalna energetska savjetovališta (one-stop-shop) i terenski rad s ranjivim kućanstvima (pomoć oko prijava, prava i računa), programe energetske pismenosti i podrške za promjenu ponašanja i učinkovito upravljanje energijom. Također, potrebne su aktivnosti izgradnje kapaciteta zajednice kako bi se stvorili preduvjeti za uključive energetske zajednice i pravednu raspodjelu koristi od povećane energetske učinkovitosti kroz tehnička rješenja."]
[33,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","2.1.2.4. Ulaganje: (I3) Povećanje energetski učinkovitog stambenog fonda za socijalno i priuštivo stanovanje,\n2.1.2.4.1. Opis ulaganja","Kao ciljne skupine i ovdje su prepoznata ranjiva, energetski siromašna kućanstva, osobito onaj dio populacije koji troši više od 10% dohotka na troškove energenata i 30% dohotka na troškove stanovanja, koji ne može održati dom adekvatno toplim i koji ne podmiruje troškove režija pravovremeno. Također, stoji da su tom kategorijom obuhvaćeni mladi ljudi, mlade obitelji s djecom, samohrani roditelji, osobe s invaliditetom i stariji od 65 godina, ratni veterani i žrtve nasilja u obitelji. Za usporedbu, Ulaganjem I3.3. kao ciljne su skupine navedene kategorije mladi ljudi, mlade obitelji s djecom, samohrani roditelji, osobe s invaliditetom i stariji od 65 godina, ratni veterani, žrtve nasilja u obitelji i radnici deficitarnih zanimanja u područjima visokih pritisaka na priuštivost stanovanja. Primjećujemo da nije razvidno zbog kojeg su razloga obuhvaćene baš ove kategorije građana te zbog kojeg je razloga kao ciljna skupina u jednom ulaganju dodana kategorija radnika deficitarnih zanimanja u područjima visokih pritisaka na priuštivost stanovanja, ali ne i u drugom. Smatramo da bi sve ove skupine trebalo obuhvatiti s oba ulaganja, a ukoliko postoje razlozi za drugačije rješenje (kao što je predloženo), da se to onda i obrazloži. Vezano uz potencijalne kategorije ciljnih skupina, nastavno na navedeno vezano uz energetsku obnovu stambenih prostora, koristimo priliku ukazati na izuzetno težak položaj romske nacionalne manjine, čiji pripadnici diljem Republike Hrvatske žive u najlošijim uvjetima stanovanja, ne samo energetski siromašnim kućanstvima, već i ispod granice ljudskog dostojanstva. Njihov težak položaj karakterizira i često stanovanje u izoliranim, udaljenim područjima, u segregiranim naseljima u stambenim objektima s neriješenim imovinsko- pravnim odnosima, bez odgovarajuće komunalne infrastrukture. Zbog pravno nereguliranog statusa objekata, često nisu u mogućnosti koristiti ni druge institute iz sustava socijalne skrbi, poput naknada za troškove stanovanja, a skupina su koja je, upravo zbog izuzetno loših stambenih uvjeta, izložena energetskom siromaštvu te negativnom utjecaju klimatskih promjena.  \n\n \nTakođer, nije razvidno koju bi dobnu granicu obuhvaćala kategorija mladi ljudi, kao niti mlade obitelji s djecom, radi li se o definiciji osoba ispod 30 godina te moraju li u slučaju mladih obitelji s djecom oba roditelja biti osobe ispod navedene dobne granice. Navedeno je također potrebno obrazložiti, a radi pravne sigurnosti i ujednačene primjene."]
[34,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","2.1.2.4. Ulaganje: (I3) Povećanje energetski učinkovitog stambenog fonda za socijalno i priuštivo stanovanje,\n2.1.2.4.1. Opis ulaganja","Ulaganjem I3.2 omogućava se adaptacija i izgradnja novih, energetski učinkovitih, zgrada na postojećim zapuštenim (brownfield) lokacijama, čime se treba povećati dostupnost kvalitetnog, energetski učinkovitog i cjenovno pristupačnog stanovanja za ranjive skupine. Na ovaj način aktivirat će se zapuštena i neiskorištena zemljišta u javnom vlasništvu. S obzirom na specifičnosti brownfield lokacija kao i zapuštenih nekretnina koje se na takvim lokacijama nalaze, a trebaju biti prenamijenjene za socijalno i priuštivo stanovanje, smatramo da bi bilo korisno već u opisu ovog ulaganja navesti ukupan broj takvih područja, kao i eventualne prethodne analize o mogućnosti prenamjene zapuštenih nekretnina na tim područjima za stanovanje. Naime, u većem broju ovih slučajeva radi se o zahtjevnim intervencijama, što u građevinskom, što u pravnom smislu u slučaju da su spomenute nekretnine obuhvaćene posebnim pravnim režimom, odnosno primjerice, nekom vrstom zaštite. Navedena je, primjerice, samo okolnost da u velikim gradovima nema adekvatnih postojećih zapuštenih brownfield lokacija."]
[35,"UDRUGA BIOM","2.1.2.4. Ulaganje: (I3) Povećanje energetski učinkovitog stambenog fonda za socijalno i priuštivo stanovanje,\n2.1.2.4.1. Opis ulaganja","U poglavlju 13.2. Adaptacija i izgradnja energetski učinkovitih objekata za potrebe socijalnog i priuštivog stanovanja na brownfield područjima predlaže se uvesti obvezu prethodne procjene potencijala brownfield lokacija za obnovu prirode i vraćanje ekoloških funkcija. Takva procjena omogućila bi donošenje odluka koje istodobno doprinose rješavanju stambenih potreba, očuvanju bioraznolikosti i klimatskoj otpornosti, u skladu s ciljevima obnove prirode i održivog prostornog planiranja."]
[36,"MARIO ĆOSIĆ","2. OPIS MJERA I ULAGANJA, KLJUČNE ETAPE I CILJNE VRIJEDNOSTI,\n2.2. KOMPONENTA: C2 – Sektor cestovnog prometa","Socijalni klimatski plan pokazuje jasnu ambiciju da kroz ulaganja u prometnu infrastrukturu i usluge doprinese smanjenju prometnog siromaštva te podrži prelazak na održive oblike mobilnosti. Posebno je važno što plan prepoznaje ključnu ulogu održive i aktivne mobilnosti — poput biciklizma, pješačenja i dijeljenih prijevoznih sustava (carpooling, ride-sharing) — kao ekološki prihvatljivih, financijski pristupačnih i socijalno pravednih načina kretanja.\n\nAktivna mobilnost, uključujući biciklizam i pješačenje, smatra se ne samo učinkovitim načinom smanjenja emisija stakleničkih plinova, već i ključnim faktorom za smanjenje troškova života i povećanje socijalne uključenosti ranjivih skupina. Socijalni klimatski plan uvažava ovu povezanost te ističe potrebu za većim ulaganjima u infrastrukturu i programe koji omogućuju pristup ovim načinima kretanja, osobito u ruralnim i perifernim područjima gdje su javni prijevoz i ostale opcije mobilnosti često nedostupni ili preskupi.\n\nMeđutim, plan bi trebao snažnije i jasnije usmjeriti financijska sredstva prema aktivnoj mobilnosti kroz:\n\nProširenje i bolju dostupnost sustava javnih bicikala i električnih romobila s posebnom socijalnom politikom – besplatnim ili subvencioniranim tarifama za korisnike iz ranjivih skupina.\n\nUvođenje vaučera i financijskih poticaja za kupnju bicikala i električnih bicikala u siromašnijim područjima, što može značajno povećati pristupačnost i smanjiti ovisnost o privatnim automobilima.\n\nRazvoj par-ride i ride-sharing sustava kao pristupačnih i ekološki prihvatljivih rješenja za dijeljenje vožnji, smanjenje troškova prijevoza i povezivanje udaljenih ruralnih područja.\n\nPoticanje lokalnih zajednica i udruga na razvoj mobilnosti na zahtjev, uključujući male taksi-prijevoznike i humanitarne organizacije, kako bi se osigurala fleksibilnost i dostupnost prijevoza prilagođena stvarnim potrebama socijalno ugroženih.\n\nPosebnu važnost ima integracija ovih mjera s javnim zdravstvenim politikama, budući da aktivna mobilnost znatno doprinosi smanjenju kroničnih bolesti i povećanju kvalitete života.\n\nUnatoč dobroj koncepciji, trenutačna raspodjela sredstava u planu često nije dovoljno usmjerena na socijalno najugroženije skupine te je financijski poddimenzionirana za aktivnu mobilnost, što može ograničiti učinkovitost mjera u smanjenju prometnog siromaštva i emisija.\n\nStoga se preporučuje:\n\n-        Povećanje udjela sredstava za aktivnu i održivu mobilnost na najmanje 15 % ukupnog prometnog budžeta,\n\n-        Uvođenje sustava vaučera i socijalnih tarifa za sve oblike aktivne i dijeljene mobilnosti,\n\n-        Fokus na ruralna i slabo povezana područja,\n\n-        Transparentan, ciljan i mjerljiv sustav evaluacije učinaka.\n\nU konačnici, Socijalni klimatski plan ima potencijal postati snažan alat za istovremeno unapređenje socijalne pravde i okolišne održivosti, ali zahtijeva jače usmjerenje na praktična, socijalno inkluzivna rješenja u području aktivne i održive mobilnosti."]
[37,"TOMISLAV MEDAK","2.2. KOMPONENTA: C2 – Sektor cestovnog prometa,\n2.2.1. Opis komponente (Sažetak)","Glavni vid međugradskog prijevoza u Hrvatskoj je autobusni prijevoz i one će nastaviti biti dominantan u narednim desetljećima, uz povećanje troškova za korisnike s uvođenjem ETS2 sustava. Ujedno je to vid međguradskog prijevoza koji je u cijelosti nepristupačan osobama u kolicima i teško pristupačan osobama s drugim lokomotričkim smetnjama. Stoga je potrebno smanjiti trošak autobusnog prijevoza za ugrožene skupine i učiniti autobuse i autobusne stanice pristupačnima OSI. Međutim, to predvođenim ulaganjima unutar komponente nikako nije adresirano. Predlaže se uvođenje subvencije za nabavu autobusa za međugradski promet na baterije ili najvišeg emisijskog standarda na frekventnim linijama koje bi bile pristupačne OSI. Ujedno se predlaže uvođenje subvencije za liftere za autobusne kolodvore."]
[38,"MARIO ĆOSIĆ","2.2.1. Opis komponente (Sažetak),\n2.2.2.1. Ulaganje: (I1) Poticanje vožnje biciklom u urbanim, prigradskim i ruralnim područjima      ","Mjera C2.F.I1 ima jasan potencijal doprinosa smanjenju prometnog siromaštva i u potpunosti je usklađena s ciljevima EU zelenih politika, Europskog zelenog plana, paketa Fit for 55 te Uredbe o Socijalnom klimatskom fondu (SCF). Biciklizam je prepoznat kao jedan od najučinkovitijih, najpristupačnijih i socijalno najpravednijih oblika mobilnosti, osobito za kućanstva s niskim prihodima i stanovnike slabije povezanih područja.\n\nMeđutim, predloženi iznos od 37.000.000 EUR predstavlja tek oko 2,2 % ukupnog budžeta Socijalnog plana (1,68 mlrd EUR), što je nerazmjerno malo u odnosu na očekivani i strateški cilj udjela biciklističkog prometa od oko 12 % u ukupnoj prometnoj raspodjeli. Sukladno načelu proporcionalnosti i preporukama Europske komisije, predlaže se da najmanje 15 % svih sredstava za promet u okviru Socijalnog klimatskog plana bude usmjereno na biciklistički promet.\n\nPrema analizama Europske biciklističke federacije (ECF), vlasništvo i korištenje bicikla 14–27 puta je jeftinije od vlasništva automobila, čime bicikl izravno smanjuje troškove života, povećava dostupnost osnovnih usluga (posao, obrazovanje, zdravstvo) te ima snažan pozitivan učinak na javno zdravlje. Upravo zbog toga biciklizam je izričito naveden u smjernicama za provedbu Socijalnog klimatskog fonda kao prihvatljiva i poželjna mjera za suzbijanje prometnog siromaštva.\n\nKljučni problem predložene mjere jest što nije jasno usmjerena na socijalno ugroženo stanovništvo. U sadašnjem obliku postoji rizik da sredstva budu dominantno usmjerena na infrastrukturne projekte i sustave javnih bicikala koji u praksi najčešće koriste urbanoj srednjoj klasi, dok prometno siromašni ostaju izvan stvarnog dosega mjere.\n\nStoga se predlažu sljedeće izmjene i dopune mjere:\n\n1. Uvođenje vaučera za kupnju bicikala i električnih bicikala\n\nU skladu s praksama drugih država članica EU i slovenskim Socijalnim planom, potrebno je osigurati izravne vaučere za kupnju klasičnih i električnih bicikala za socijalno ugrožene skupine, posebno u prigradskim i ruralnim područjima gdje bicikl često predstavlja jedinu realnu alternativu osobnom automobilu ili nepostojećem javnom prijevozu.\n\n2. Besplatno korištenje sustava javnih bicikala za siromašne\n\nSustavi javnih bicikala moraju imati jasno definirane socijalne tarife, uključujući potpuno besplatno korištenje za kućanstva ispod praga siromaštva. Bez toga, sustavi dijeljene mobilnosti ne ispunjavaju kriterije Socijalnog klimatskog fonda.\n\n3. Ekonomska racionalizacija sustava javnih bicikala\n\nTrenutni modeli sustava javnih bicikala često premašuju 2.000 EUR po biciklu, uz dodatne troškove IT sustava i upravljanja. Predlaže se racionalniji i socijalno učinkovitiji pristup:\n\nza 10.000.000 EUR moguće je osigurati približno 5.000 javnih bicikala, čime bi se višestruko povećao doseg mjere i izravna korist za korisnike, uz znatno niži trošak po korisniku.\n\n4. Jača povezanost s javnim zdravljem i socijalnim politikama\n\nPodrška Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo razvoju biciklističkog prometa dodatno potvrđuje javnozdravstvenu vrijednost ove mjere. Redovito bicikliranje smanjuje rizik kroničnih bolesti, dok fizička neaktivnost EU godišnje košta milijarde eura zdravstvenih sustava. Time biciklistički promet istovremeno doprinosi klimatskim, socijalnim i zdravstvenim ciljevima.\n\nZaključno, mjera C2.F.I1 je strateški ispravna, ali financijski poddimenzionirana i nedovoljno socijalno ciljana. Kako bi bila u skladu s ciljevima Socijalnog klimatskog fonda i praksama drugih država članica, potrebno je povećati njezin udio u ukupnim sredstvima za promet, uvesti vaučere i besplatan pristup za socijalno ugrožene te usmjeriti sredstva prema rješenjima koja imaju izravan, mjerljiv i pravedan učinak na smanjenje prometnog siromaštva. Ova mjera treba iznositi najmanje 140 mil. EUR."]
[39,"ZVONIMIR LOZIĆ","2.2.2.1. Ulaganje: (I1) Poticanje vožnje biciklom u urbanim, prigradskim i ruralnim područjima      ,\n2.2.2.1.1. Opis ulaganja unutar komponente","Zaključak da u Republici Hrvatskoj ne postoji problem pristupa biciklima, temeljen na procjeni od 2,15 milijuna bicikala, predstavlja ozbiljan metodološki nedostatak i ne može se koristiti kao argument protiv uvođenja subvencija za kupnju bicikala. Takav \npristup ne razlikuje udio npr. dječjih bicikala, ne uzima u obzir njihovu starost, tehničku ispravnost i stvarnu uporabljivost, zanemaruje prisutnost jeftinih i nekvalitetnih bicikala kratkog vijeka trajanja te ,ključno, ne analizira socioekonomsku strukturu kućanstava. Također, posebno se zanemaruje ograničena dostupnost električnih i teretnih bicikala zbog njihove cijene, iako su upravo ti oblici bicikala ključni za zamjenu automobila u svakodnevnim putovanjima. Banalno dijeljenje broja prodanih bicikala s brojem stanovnika ne predstavlja ozbiljnu analizu, već statistički redukcionizam koji dovodi do pogrešnih javnopolitičkih zaključaka poput ovoga.\nDefinirani obuhvat stanovništva izvan 750 metara, a unutar 5.000 metara od stajališta javnog prijevoza upućuje na udaljenosti koje za znatan dio stanovništva nadilaze realne pješačke i klasična biciklistička udaljenosti. U tom kontekstu, sufinanciranje električnih bicikala, uz sufinanciranje klasičnih bicikala, predstavlja nužnu dopunu infrastrukturnim ulaganjima, jer omogućuje svladavanje većih udaljenosti uz manji fizički napor te čini bicikl pristupačnijim starijim osobama, osobama s invaliditetom i osobama slabije fizičke kondicije.\nAko se već ističe doprinos ulaganja rodnoj ravnopravnosti kroz sigurnost i osvijetljenost biciklističke infrastrukture, logičan nastavak tog argumenta jest uvođenje mjera sufinanciranja kupnje bicikala i električnih bicikala. Time se dodatno smanjuju fizičke i socijalne barijere mobilnosti, osobito u kontekstu višestrukih dnevnih obveza povezanih s radom, skrbi i kućanstvom, te se osigurava veći stvarni doseg ciljeva definiranih Socijalnim planom."]
[40,"TOMISLAV MEDAK","2.2.2.1. Ulaganje: (I1) Poticanje vožnje biciklom u urbanim, prigradskim i ruralnim područjima      ,\n2.2.2.1.1. Opis ulaganja unutar komponente","U C2I1 mjeri - poticanje biciklističkog prometa pojmovi za biciklističke prometnice se koriste na način koji nije u skladu s pravilnikom o biciklističkoj infrastrukturi, a što izaziva konfuziju i nejasno je kakav tip infrastrukture se želi razvijati i poticati, a potencijalno dovodi i u pitanje sigurnost budućih korisnika posebice na regionalnim i županijskim prometnicama. \n\nPrijedlog je da se termini usuglase s pravilnikom i da se stavi jasni naglasak na razvoj biciklističkih cesta i dvosmjernih biciklističkih staza, a da se biciklističke trake razmatraju jedino ukoliko su fizički odvojene betonskim blokovima ili drugim mjerama koje pružaju fizičku zaštitu biciklista - biciklističke trake su pravilnikom od kolnika odvojene samo razdjelnom crtom, a to ne pruža adekvatnu zaštitu korisnika.\n\nTakođer, ovakva nejasna upotreba pojmova prisutna je i kod pokazatelja, pa je nejasno što se broji. Isto tako, gotovo pa u potpunosti izostaje financiranje razvoja biciklističkih cesta kao najkvalitetnijeg tipa infrastrukture - dojma sam da to nike intencija već slučajnost zbog nekorištenja službenih pojmova iz pravilnika.\n\nKonačno, trebalo bi pomno razmotriti uvođenje dodatnog administrativnog tereta za izgradnju biciklističkih prometnica - ukoliko treba pravdati dostupnost biciklističke infrastrukture, onda neka to bude unutar idejnih/glavnih projekata ili u sklopu SUMP-a, a ne da se traže posebne analize ili studije koje će oduljiti cijeli proces."]
[41,"MARIO ĆOSIĆ","2.2.1. Opis komponente (Sažetak),\n2.2.2.2. Ulaganje: (I2) Poboljšanje dostupnosti javnog prijevoza u prigradskim, ruralnim i udaljenim područjima","Mjera u sadašnjem obliku nije prihvatljiva jer uključuje kupnju autobusa privatnim prijevozničkim tvrtkama koje su fokusirane na profit, a često zanemaruju potrebe socijalno ugroženih skupina. Financiranje tradicionalnog javnog prijevoza kojem socijalno ugroženo stanovništvo koristi samo manjim udjelom nije učinkovito ni pravedno.\n\nPrema EU regulativi o socijalnoj uključenosti i pristupu osnovnim uslugama (npr. EU Uredba 2021/241 i smjernice Europske komisije), investicije koje ne ciljaju izravno na veći udio siromašnog stanovništva nisu prihvatljive u okviru fondova za smanjenje socijalnih nejednakosti.\n\nNajugroženije skupine su osobe koje uopće nemaju pristup javnom prijevozu. Stoga ulaganja u povećanje linija bez sustavnog uključivanja najugroženijih nisu učinkovita za smanjenje prometnog siromaštva.\n\nSva sredstva u iznosu od 379.520.000 € treba u potpunosti preusmjeriti na sustav vaučera za besplatni prijevoz, kojima bi se najugroženijim skupinama osigurao potpuno besplatan pristup javnom prijevozu na razini cijele države, uključujući vlakove, autobuse, brodove i druge oblike prijevoza.\n\nOvaj model slijedi primjere Austrije i Njemačke, gdje postoje socijalna prava na besplatan ili subvencionirani javni prijevoz za ranjive skupine. Time se izravno povećava socijalna inkluzija i smanjuje prometno siromaštvo, bez nepotrebnog subvencioniranja profitnih privatnih prijevozničkih tvrtki.\n\nTime se osigurava usklađenost sa zahtjevima EU za socijalnu koheziju i ciljevima smanjenja siromaštva, te se omogućuje učinkovit i mjerljiv pozitivan učinak na najugroženije građane."]
[42,"TOMISLAV MEDAK","2.2.2.2. Ulaganje: (I2) Poboljšanje dostupnosti javnog prijevoza u prigradskim, ruralnim i udaljenim područjima,\n2.2.2.2.1. Opis ulaganja unutar komponente","U okviru ulaganja I2 ili kasnije u segmentu tehničke pomoći nedostaje mjera ili preduvjet koji bi se odnosila na uvođenje novih mreža linija javnog prijevoza putnika na razini županija temeljem Ugovora o javnoj usluzi, a koja bi se trebala realizirati prema izrađenoj novoj studiji vođenja linija javnog prijevoza i pripadajućem prijedlogu prometne organizacije. \n\nStudije je potrebno izraditi na razini županije, s preporučenom mogućnosti proširenja na funkcionalno prometno područje koje se najčešće odnosi na nekoliko županija koje bi se u tom slučaju trebale udružiti u financiranju studije i same organizacije javnog prijevoza. \n\nOva mjera ili preduvjet imao bi za cilj uvođenje sufinnacirane komunalne usluge koja bi osiguravala javni prijevoz na području kompletnih županija neovisno o ekonomskoj isplativosti pojedinih koridora. Dakle tom mjerom, s obzirom na uvjete odvijanja usluge temeljem Ugovora o javnoj usluzi stanovnicima županija bio bi osigurana ravnopravna dostupnost javnog prijevoza uz određene garantirane standarde usluge i interoperabilnosti."]
[43,"ZELENA AKCIJA","2.2.2.2. Ulaganje: (I2) Poboljšanje dostupnosti javnog prijevoza u prigradskim, ruralnim i udaljenim područjima,\n2.2.2.2.1. Opis ulaganja unutar komponente","„Javni prijevoz u Hrvatskoj trenutno nije integriran jer ne postoje usklađeni redovi vožnje, kao ni sustavi za prodaju jedinstvenih karata za prijevoz raznim oblicima javnog prijevoza. Intermodalni terminali, koji omogućuju prelazak s jedne na drugu vrstu prijevoza, ne postoje, odnosno iznimno su rijetki.“\n\nKomentar: Iako Plan utvrđuje ovaj problem, nedovoljno ga rješava. Integracija javnog prijevoza nije samo tehnička kategorija, nego preduvjet za promjenu u modal-splitu, tj. raspodjeli načina putovanja po različitim vrstama prometa. Grad ili županija u kojoj za jedno putovanje javnim prijevozom treba koristiti dva ili tri različita prijevoznika s dvije ili tri različite karte, s neusklađenim ili nepouzdanim voznim redom jer grad u kojem će ljudi dominantno koristiti automobil.\nSmatramo kako jedan od ciljeva Plana treba eksplicitno biti uspostava jedinstvenog tarifnog sustava za javni prijevoz ne samo svake pojedine županije, nego i na gravitacijskom području velikih gradova, što u pojedinim slučajevima nadilazi granice županije. Također, cilj treba biti i uspostava integriranih voznih redova s podacima dostupnima online u realnom vremenu za sva područja na kojima je uspostavljen jedinstveni tarifni sustav."]
[44,"ZELENA AKCIJA","2.2.2.2. Ulaganje: (I2) Poboljšanje dostupnosti javnog prijevoza u prigradskim, ruralnim i udaljenim područjima,\n2.2.2.2.1. Opis ulaganja unutar komponente","„Broj osobnih automobila u Hrvatskoj raste te je u 2024. bilo registrirano ukupno oko 2 milijuna automobila, što je oko 1,39 automobila po kućanstvu od ukupno 1,44 milijuna kućanstava u Hrvatskoj a to je iznad prosjeka EU-a 1,28 automobila po kućanstvu. Veliku većinu osobnih automobila čine benzinska i dizel vozila, što predstavlja oko 99% ukupnog broja vozila. Potpuno električna vozila... čine 0,5% ukupnog broja...“\n\nKomentar: Podatak o iznadprosječnom posjedu automobila u Hrvatskoj, u odnosu na EU, ujedno je i upozorenje da tehnološka rješenja sama po sebi nisu dovoljna. Iako plan naglašava elektrifikaciju vozila, čak i ako bi se svih 2 milijuna automobila elektrificiralo, to bi i dalje bila iracionalna alokacija prostora i resursa u odnosu na javni prijevoz.\nElektrični automobil je i dalje automobil — zauzima prostor na cestama i parkiralištima, dovodi do zagušenja prometa, troši energiju (čak i ako je proizvedena iz obnovljivih izvora) i fragmentira urbane prostore. Plan konstatira kako je Hrvatska „i dalje uvelike ovisna o osobnim automobilima kao glavnom načinu prijevoza, pridonoseći približno 85% ukupnih kilometara prijevoza putnika. Javni prijevoz doprinosi s preostalih 15% ukupnog iznosa“. To znači da bez izrazito snažnog i sveobuhvatnog poticanja javnog prijevoza neće biti bitnije pomaka. To je osobito važno u kontekstu Socijalnog plana, jer najveća šansa da siromašniji građani zadrže mobilnost, a smanje njen utjecaj na klimu, nije subvencioniranje kupnje električnih automobila, već golemo povećanje kvalitete javnog prijevoza."]
[45,"ZELENA AKCIJA","2.2.2.2. Ulaganje: (I2) Poboljšanje dostupnosti javnog prijevoza u prigradskim, ruralnim i udaljenim područjima,\n2.2.2.2.1. Opis ulaganja unutar komponente","„S obzirom na to da će gotovo sav cestovni putnički prijevoz u Hrvatskoj biti pogođen s uvođenjem ETS2, jačanje javnog prijevoza i smanjenje potrebe za korištenjem vlastitih automobila postaje prioritet.“\n\nKomentar: Navedeni citat je jedan od primjera o kojem pišemo u općem komentaru. Jako dobro identificira problem i rješenje, ali smatramo da je potrebna jača i jasnija operacionalizacija. Plan navodi ovo kao prioritet, ali mjere koje slijede nisu dovoljno ambiciozne kako bi se ovaj prioritet zaista ostvario do 2032. godine. \nSmanjenje potrebe za automobilima zahtijeva integriranu prometnu politiku koja će destimulirati korištenje automobila paralelno s dostupnošću javnog prijevoza. Bez ovog \"push-pull\" pristupa, rizik je da će ETS2 samo podići cijene mobilnosti za siromašne slojeve bez da stvarno smanji ovisnost o automobilima."]
[46,"MARIO ĆOSIĆ","2.2.1. Opis komponente (Sažetak),\n2.2.2.3. Ulaganje: (I3) Uspostava i upravljanje uslugama mobilnosti na zahtjev  ","Mjera ima velik potencijal, ali je potrebno bolje razraditi model i usmjeriti ga na postojeće lokalne organizacije i udruge koje su već prisutne i pouzdane u ruralnim područjima, kao što su vatrogasna društva, socijalna skrb, humanitarne organizacije i sl.\n\nTakođer, treba uključiti male taksi prijevoznike koji trenutno rade samo sezonski, potičući ih da svoje usluge ponude tijekom cijele godine, time stvarajući održiviji sustav mobilnosti na zahtjev koji će pokrivati i najugroženije ruralne dijelove.\n\nRazraditi sustav poticaja i potpore za navedene organizacije i male taksi prijevoznike, osigurati da usluge budu cjenovno dostupne i prilagođene potrebama socijalno ugroženih skupina, uz integraciju u sustav vaučera."]
[47,"MARIO ĆOSIĆ","2.2.1. Opis komponente (Sažetak),\n2.2.2.4. Ulaganje: (I4) Potpora kupnji vozila s nultom emisijom za ranjiva mikro-poduzeća","Mjera je opravdana i cilja gospodarske subjekte, ali je potrebno jasnije i preciznije usmjeriti podršku isključivo na ugrožena mikro-poduzeća u stvarno ranjivim područjima. Preporučuje se da mjera bude usmjerena prvenstveno na ruralna područja i naselja s manje od 2000 stanovnika, gdje je pristup transportu najizazovniji.\n\nMjera može uključivati ne samo kupnju novih vozila s nultom emisijom, nego i kupnju rabljenih električnih vozila, baterija za električna vozila, kao i sredstva za gorivo ili alternativne energente potrebne za održavanje mobilnosti.\n\nUvesti strože kriterije za definiranje „ranjivosti“ poduzeća, s posebnim naglaskom na ona u ruralnim područjima ispod 2000 stanovnika.\n\nOmogućiti korištenje sredstava za širi spektar troškova vezanih uz električna vozila i održivu mobilnost, uključujući kupnju baterija i potrošnih materijala.\n\nOsigurati da podrška ne ide poduzećima sa stabilnim poslovanjem ili u urbanim sredinama gdje postoji bolja infrastruktura i više opcija prijevoza."]
[48,"ZVONIMIR LOZIĆ","2.2.2.4. Ulaganje: (I4) Potpora kupnji vozila s nultom emisijom za ranjiva mikro-poduzeća,\n2.2.2.4.1. Opis ulaganja unutar komponente","U predloženom opisu ulaganja (I4) nisu prepoznati električni teretni bicikli (e-cargo bikes) kao prihvatljiva kategorija vozila, unatoč tome što smjernice Europske komisije izričito prepoznaju teretne bicikle kao vozila s nultom emisijom.\nZa mikro-poduzeća, osobito u sektorima dostave, obrta i usluga:\n• e-teretni bicikli predstavljaju financijski dostupniju opciju od električnih automobila,\n• imaju niže operativne troškove,\n• zahtijevaju manja infrastrukturna ulaganja,\n• izravno smanjuju prometne gužve i lokalno onečišćenje.\nIzostavljanje ove kategorije vozila značajno umanjuje potencijal ulaganja za postizanje socijalnih i klimatskih ciljeva."]
[49,"HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA","2.2.2.4. Ulaganje: (I4) Potpora kupnji vozila s nultom emisijom za ranjiva mikro-poduzeća,\n2.2.2.4.1. Opis ulaganja unutar komponente","Na temelju uvida u stanje na terenu te strukturu obrta kao mikro-poduzeća prema NKD klasifikaciji, smatramo da bi u Socijalnom planu za klimatsku politiku trebalo proširiti djelokrug sektora obuhvaćenih mjerom, i to iz sljedećih razloga:\nZnatan broj obrta u RH posluje u djelatnostima koje su izrazito prometno intenzivne, imaju visoku godišnju kilometražu, veliku potrošnju goriva i ubrzanu amortizaciju vozila. Za takve sektore prelazak na vozila s nultom emisijom donosi najveće ekološke i ekonomske učinke.\nTo se posebno odnosi na sljedeće djelatnosti prema NKD klasifikaciji:\n49.39 – Ostali kopneni prijevoz putnika (taksi, shuttle, turistički prijevoz)\n49.41 – Cestovni prijevoz robe\n49.42 – Usluge preseljenja\n52.21 – Uslužne djelatnosti u vezi s kopnenim prijevozom\n52.29 – Ostale prateće djelatnosti u prijevozu\nOve djelatnosti čine velik udio obrta koja vozila koriste kao osnovno sredstvo rada i kao glavni izvor prihoda te su najviše izložena troškovima goriva i održavanja. Uvođenje ZEV vozila u tim sektorima imalo bi najizraženiji učinak smanjenja emisija i povećanja održivosti poslovanja.\nTakođer predlažemo razmotriti uključivanje i sljedećih djelatnosti:\n85.53 – Autoškole\nAutoškole vozila koriste svakodnevno, intenzivno i kontinuirano. Zamjena flotom nisko-emisijskih vozila pridonijela bi smanjenju emisija u urbanim sredinama te osnažila obrazovanje budućih vozača o zelenoj mobilnosti.\n96.03 – Pogrebne i srodne djelatnosti\nOvi obrti koriste specijalizirana vozila i imaju potrebu za pouzdanim voznim parkom te redovitom obnovom. Uvrštavanje ove djelatnosti povećalo bi obuhvat ranjivih sektora koji nemaju operativnu alternativu.\nS obzirom na navedeno, smatramo da bi proširenje popisa djelatnosti osiguralo ravnopravnost pristupa mjeri, povećalo njezin stvarni ekološki učinak te omogućilo uključivanje sektora koji u praksi čine najveći udio obrta kao mikro-poduzeća s prometno intenzivnim radom."]
[50,"MARIO ĆOSIĆ","2.2.1. Opis komponente (Sažetak),\n2.2.2.5. Ulaganje: (I5) Daljnji razvoj željezničke infrastrukture na lokalnim i regionalnim prugama","Trenutna mjera ne cilja izravno socijalno ugrožene skupine. Prema EU regulativi o socijalnoj uključenosti i pristupu osnovnim uslugama (EU 2021/241 i smjernice Europske komisije o socijalnoj koheziji), investicije se ne smatraju prihvatljivima ako veći dio sredstava ne koristi stanovništvo u siromaštvu ili ranjive skupine.\n\nMjera neće imati neposredan učinak na poboljšanje mobilnosti najugroženijih skupina smatraju se neefikasnim u smanjenju prometnog siromaštva.\n\nCjelokupna sredstva od 376.500.000 € treba preraspodijeliti u oblik vaučera za besplatno korištenje javnog prijevoza za sve ranjive skupine stanovništva, standardima i pravilima socijalne uključenosti. Fokus treba biti na izravnoj socijalnoj pomoći kroz vaučere, što osigurava mjerljiv i neposredan učinak na smanjenje prometnog siromaštva, posebno u ruralnim i slabo povezanim područjima.\n\nVaučeri za potrebite trebaju obuhvatiti sve oblike javnog prijevoza: vlakove, autobuse, brodove i slično.\n\nNajmanje 50% sredstava mora biti namijenjeno vaučerima koje korisnici mogu fleksibilno koristiti prema vlastitim potrebama, uključujući gorivo, taksi ili druge transportne usluge.\n\nSustav raspodjele mora biti transparentan, ciljan i jednostavan za korištenje, kako bi se osigurao stvarni doprinos smanjenju prometnog siromaštva.\n\nInvesticije koje ne doprinose većinskom siromašnom stanovništvu nisu prihvatljive prema EU."]
[51,"TOMISLAV MEDAK","2.2.1. Opis komponente (Sažetak),\n2.2.2.6. Ulaganje: (I6) Smanjenje siromaštva u pogledu prijevoza za korisnike socijalnih usluga","Usluga mobilnosti na zahtjev i usluga mobilnosti od vrata do vrata za OSI i starije osobe koje pružaju provoditelji socijalnih usluga podržavat će se iz SPKP samo dvije godine. Međutim, takva usluga dolazi uz značajne troškove organizacije, održavanja i vozača. Grad Zagreb će u 2026. izdvajati 2 milijuna € za specijalizirani prijevoz OSI koja na godišnjoj razini prevozi oko 300 korisnika i obavi oko 30.000 vožnji. Iako se u predloženom ulaganju radi o jednostavnijoj usluzi, dugoročno da manji JLRS-ovi neće moći lako održavati uslugu nakon isteka dvogodišnjeg financiranja kroz SPKP. Stoga je potrebno osigurati financiranje u razdoblju trajanja SPKP te u okviru SPKP izradu plana održivosti takve usluge nakon istjeka SPKP. U suprotnom, teret troškova prijevoza će na pasti na provoditelje socijalnih usluga koji će biti prisiljeni smanjiti uslugu i u konačnici izgledno odustati od nje, kao što se trenutno događa s nizom udruga i zadruga koje pružaju uslugu prijevoza za OSI."]
[52,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","2.2.1. Opis komponente (Sažetak),\n2.2.2.6. Ulaganje: (I6) Smanjenje siromaštva u pogledu prijevoza za korisnike socijalnih usluga","Vezano uz komponentu C2 - Sektor cestovnog prometa te Ulaganje I6 navedeno pod 2.2.2.6., prvenstveno pozdravljamo predloženo ulaganje u vozila s nultom emisijom za pružatelje socijalnih usluga. Nabavkom vozila s nultom emisijom omogućit će se korisnicima socijalnih usluga prijevoz do pružatelja usluge radi pružanja socijalne usluge, uključujući i prijevoz radi zadovoljavanja osobnih potreba korisnika socijalnih usluga, ali i pružanje socijalnih usluga u njihovim vlastitim domovima od strane stručnjaka, čime se treba smanjiti rizik od siromaštva u pogledu prijevoza korisnika socijalnih usluga te usluge učiniti pristupačnije osobama kojima su potrebne. Ističemo kako smo iz zaprimljenih pritužbi te višegodišnjeg praćenja provedbe programa Zaželi - zapošljavanje žena financiranog iz Europskog socijalnog fonda te recentnijeg Programa Zaželi - prevencija institucionalizacije od pritužitelja korisnika iz ruralnih i slabije povezanih dijelova Republike Hrvatske, dobili uvid u potrebe za prijevozom do većeg mjesta, bilo zbog odlaska liječniku ili nabavu lijekova ili zadovoljenja drugih osobnih potreba. S obzirom na ciljane skupine na koje je ulaganje usmjereno, pozitivna je okolnost da je razmjeran dio vozila prilagođen osobama s invaliditetom."]
[53,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","2.2.2.6. Ulaganje: (I6) Smanjenje siromaštva u pogledu prijevoza za korisnike socijalnih usluga,\n2.2.2.6.1. Opis mjere/ulaganja unutar komponente","U dijelu koji se odnosi na Prirodu, vrstu i veličinu mjere ili ulaganja stoji kako procijenjeni opseg ulaganja uključuje ukupni trošak plaće za 200 vozača za dvogodišnje razdoblje od trenutka nabave vozila (bruto plaća 1.800,00 EUR/mj), dok je na više drugih mjesta naznačeno da se projekti ugovaraju na 36 mjeseci, primjerice, kod stavke Financiranje i troškovi navedeno je kako se plaće vozača predviđaju za 36 mjeseci. S obzirom na ograničeno trajanje budućih projekata, nije jasno što se s vozilima događa nakon isteka vremenskog razdoblja na koje je raspisan projekt, ostaju li trajno u vlasništvu pružatelja socijalnih usluga te koji su daljnji modaliteti njihova korištenja. Stoga predlažemo i navedeno dodatno pojasniti."]
[54,"ZELENA AKCIJA","2.2. KOMPONENTA: C2 – Sektor cestovnog prometa,\n2.2.3. Procijenjeni ukupni troškovi komponente C2","Struktura i dinamika financijskih ulaganja predstavlja rizik za realizaciju Plana. Naime, skoro 44% ukupnih ulaganja u prometni sektor predviđena je u posljednjoj godini Plana, tj. 2032. godini. Ovaj iznimno velik disbalans te odlaganje skoro polovice investicija na posljednju godinu povećava šanse da dobar dio Plana neće uopće biti realiziran. To se osobito odnosi na željezničku infrastrukturu, na koju otpada većina od 419. milijuna eura predviđenih u 2032. godini. Posljednjih 20-ak godina redovito u brojnim planovima (npr. Nacionalni plan ulaganja u željezničku infrastrukturu 2008 – 2012, Europski fondovi) događa da se realizacija projekata u željezničkoj infrastrukturu znatno odgađa u odnosu na plan. Potrebno je adresirati ovaj problem i predvidjeti ulaganja u željeznicu ranije, kao i osigurati da ne dođe do kašnjenja koja u bitnome onemogućavaju realizaciju investicija u željezničku infrastrukturu"]
[55,"ZELENA AKCIJA","3.1.2. Opis očekivanih učinaka komponenti,\n3.1.2.3. Promet i mobilnost s nultim i niskim emisijama","\"Ulaganja u sektoru prometa su ključna za rješavanje siromaštva u pogledu prijevoza u slabo povezanim područjima, uz istovremeno ubrzavanje dekarbonizacije cestovnog i javnog prometa. Cilj je ranjivim skupinama omogućiti pristup mobilnosti s nultim i niskim emisijama.\"\n\nKomentar: Važno je osigurati da „mobilnost s nultim emisijama“ ne bude samo električni automobil. Javni prijevoz na električni pogon je bolje rješenje jer jedan električni autobus zamjenjuje nekoliko desetaka automobila te troši znatno manje energije i zauzima manje prostora po jednom putniku od automobila. Stoga je potrebno staviti fokus na elektrifikaciju javnog prijevoza, a ne subvencije kupovine električnih automobila."]
[56,"UDRUGA BIOM","4. KOMPLEMENTARNOST I PROVEDBA PLANA,\n4.2. Usklađenost s drugim inicijativama","U točki 4.2. Usklađenost s drugim inicijativama, u dijelu Usklađenost s nacionalnim i EU strateškim dokumentima, predlaže se uključiti i Nacionalni plan obnove prirode. Obnova ekosustava i zelene infrastrukture doprinosi klimatskoj otpornosti, smanjenju ranjivosti kućanstava na klimatske ekstreme te poboljšanju kvalitete života, osobito za ranjive skupine, čime se jača integrirani pristup pravednoj zelenoj tranziciji."]