{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":6,"n_cols":6,"rows_kept":6,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o obrascu zakonodavnih aktivnosti Ministarstva kulture i medija za 2026. godinu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"DINA GLIGO","Savjetovanje o obrascu zakonodavnih aktivnosti Ministarstva kulture i medija za 2026. godinu","Poštovani, nije jasno zašto u planu za 2026. nije i \"Zakon o obavljanju umjetničke djelatnosti i poticanju umjetničkog stvaralaštva\" koji je bio u Obrascu zakonodavnih aktivnosti Ministarstva kulture i medija za posljednji kvartal 2025. godine. Radna skupina Zakona formirana je u proljeće 2023. godine, međutim otad nije sazvana niti jednom. U posljednjem procesu, 2020., u mnogim presudnim stavkama tog Zakona nije postojao konsenzus struke te je važno novom procesu pristupiti iznova, uključujućim i decentralizirajućim procesima. Donošenje tzv. \"Zakona o umjetnicima\" participativnim procesom i sa širim konsenzusom struke neophodno je za istinsko unaprijeđenje prava umjetnika_ca i kulturnih radnika_ca kao i umirovljenih profesionalnih umjetnika_ca koji nakon gotovo pola radnog vijeka s \"zaboravljenim\" mirovinskim koeficijentom 0.8 preživljavaju s mirovinama u visini 230-330€.","Primljeno na znanje","Razmotrit će se."]
[2,"SAVEZ UDRUGA - HRVATSKI SABOR KULTURE","Savjetovanje o obrascu zakonodavnih aktivnosti Ministarstva kulture i medija za 2026. godinu","Na temelju autorovog istraživanja i donesene strategije očuvanja i razvitka kulturno-umjetničkog amaterizma (uključuje 3 izrađena prijedloga zakona) koji se nalaze na poveznici https://share.google/jBY5QsooJVvedricO te dugogodišnjeg autorovog rada i iskustva, predlaže se nadopuna obrasca na način da se u njega uvrsti donošenje Zakona o amaterskoj kulturno-umjetničkoj djelatnosti.\nUsvajanje Zakona o amaterskoj kulturno-umjetničkoj djelatnosti ključno je iz nekoliko međusobno povezanih razloga koji proizlaze iz stvarnog stanja, analiza i prijedloga razvoja kulturnog sustava u Hrvatskoj.\n\n1. Očuvanje nematerijalne kulturne baštine\nBez jasnog zakonodavnog okvira:\n• nestaju izvorni oblici glazbe i plesa,\n• raste broj neautentičnih scenskih interpretacija,\n• gube se lokalne specifičnosti.\nZakon bi omogućio:\n• standarde za rad folklornih i glazbeno-umjetničkih udruga,\n• sustavnu edukaciju voditelja putem provođenje programa verificiranog obrazovanja\n• kontrolu kvalitete izvedbi,\n• mehanizme zaštite izvorne tradicije.\nDržava bi dobila alat za zaštitu vlastite baštine, što je obveza prema UNESCO-u i hrvatskom kulturnom identitetu.\n\n2. Ujednačeno i pravedno financiranje\nTrenutačno:\n• financiranje udruga ovisi o volji pojedinih općina, gradova i županija, odnosno o dobroj volji njihovih odabranih predstavnika\n• mnoge udruge nemaju sredstva ni za najam prostora, instrumente ili nošnje,\n• seminari i edukacije postaju financijski nedostupni.\nZakon bi:\n• definirao minimalne standarde financiranja,\n• spriječio nejednakosti financiranja jedinica lokalnih i regionalnih samouprava\n• stabilizirao rad udruga koje su nositelji kulturnog života mnogih sredina.\nDržava bi osigurala ravnopravnost kulturnog razvoja bez obzira na mjesto stanovanja.\n\n3. Uklanjanje birokratskih prepreka koje ugrožavaju opstanak udruga\nSadašnji propisi:\n• odbijaju nositelje ove djelatnosti (amatere) od angažmana,\n• uvode administrativne obveze koje male udruge ne mogu ispuniti,\n• stvaraju rizik likvidacije zbog formalnih pogrešaka.\nZakon bi mogao:\n• prilagoditi obveze stvarnim kapacitetima udruga,\n• jasno definirati što se može, a što ne,\n• rasteretiti volontere i fokus vratiti na kulturno-umjetnički rad, a ne papirologiju.\nUdruga bi postala sigurna i održiva organizacijska forma, umjesto administrativnog tereta.\n\n4. Smanjenje rizika nestanka amaterskih društava u manjim sredinama\nU mnogim mjestima kulturno-umjetničko društvo je:\n• jedina kulturna institucija,\n• jedino mjesto okupljanja mladih,\n• jedini čuvar lokalnog identiteta.\nBez sustavne podrške:\n• udruge se gase,\n• sela i manji gradovi gube kulturni život,\n• smanjuje se društvena povezanost i kvaliteta života.\nZakon bi osigurao:\n• prostorne uvjete,\n• opremu,\n• stručnu potporu,\n• edukaciju voditelja,\n• financijsku održivost.\nTo izravno doprinosi demografskoj revitalizaciji i ostanku ljudi u Hrvatskoj.\n\n5. Jačanje stručnosti i profesionalizacija voditeljskog kadra\nGlavni problem sustava su:\n• nestručni voditelji,\n• nedostatak pedagoških, etnomuzikoloških, etnokoreoloških i drugih kompetencija potrebnih za rad s udrugama kulturno-umjetničkog amaterizma različitih kulturnih djelatnosti,\n• “univerzalni” voditelji koji rade s tradicijama koje ne poznaju.\nZakon bi:\n• omogućio standardizaciju edukacije jer se formalno obrazovanje ne provodi\n• regulirao rad voditelja i osposobljavanje istih putem verificiranih programa \n• spriječio nepravilnosti i improvizacije koje štete baštini.\nTime se podiže i kvaliteta izvedbi i kvaliteta očuvane baštine.\n\n6. Omogućavanje strateškog planiranja kulturnog razvoja\nHrvatska trenutno:\n• nema centralni registar aktivnih kulturno-umjetničkih udruga - postojeći Registar udruga nije ažuran  \n• nema praćenje rada ovih organizacija (udruga KUA),\n• nema sustavnu evaluaciju smotri i stručnog rada,\n• nema koordinaciju između općina, županija i države.\nZakon bi dao:\n• obvezu praćenja stanja,\n• jasnu strukturu (lokalno – županijsko – nacionalno),\n• uspostavu piramidalnog sustava smotri (općinske, gradske, županijske, državne)\n• čvrst okvir za planiranje i praćenje kvalitete.\nKonačno bi se dobio stabilan i logičan sustav kulturne politike.\n\n7. Amaterizam ima važnu društvenu, edukativnu i zdravstvenu funkciju\nDokument na poveznici  jasno pokazuje da glazbeni, folklorni i amaterizam drugih amaterskih grana:\n• gradi zajedništvo i socijalnu koheziju,\n• smanjuje izoliranost stanovništva,\n• razvija kulturnu publiku,\n• otkriva i izgrađuje buduće profesionalce,\n• potiče mentalno i emocionalno zdravlje.\nZakonom bi se te društvene koristi:\n• priznalo,\n• vrednovalo,\n• sustavno poticalo.\nRadi se o javnom dobru, ne o hobiju.\n\nZAKLJUČNO\nRepublika Hrvatska treba usvojiti Zakon o amaterskoj kulturno-umjetničkoj djelatnosti jer time:\n- štiti nematerijalnu kulturnu baštinu\n- osigurava pravedno i stabilno financiranje udruga kulturno-umjetničkog amaterizma (KUA), njihove djelatnosti i njihovih krovnih organizacija na razini županija (Zajednica)\n- uklanja birokratske prepreke koje guše udruge KUA\n- sprječava nestanak kulturnog života u manjim sredinama\n- profesionalizira voditeljski kadar\n- uspostavlja strateško upravljanje i nadzor\n- prepoznaje golemu društvenu i odgojnu vrijednost amaterizma.\nTo je zakon koji bi osigurao opstanak, razvoj i dostojanstvo najboljeg što hrvatska kultura ima — zajednicu ljudi koji stvaraju iz ljubavi prema tradiciji, kulturi i umjetnosti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[3,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","Savjetovanje o obrascu zakonodavnih aktivnosti Ministarstva kulture i medija za 2026. godinu,\nOBRAZAC ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI","Razlozi i ciljevi za pokretanje zakonodavnih aktivnosti u području Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji i Zakona o medijima nisu jasno, konkretno ni dostatno navedeni. Obrazac ne definira stvarne probleme koje je potrebno riješiti, ne opisuje posljedice postojećeg stanja, ne postavlja mjerljive ciljeve te ne sadrži procjenu učinaka na slobodu izražavanja, medijski pluralizam, uredničku neovisnost, pristupačnost informacija niti usklađenost s obvezama koje proizlaze iz Europskog akta o slobodi medija. U takvom obliku dokument ne ispunjava osnovne zahtjeve iz metodologije procjene učinaka propisa niti osigurava transparentnost zakonodavnog planiranja u području od iznimnog demokratskog interesa. Stoga predlažemo da predlagatelj precizno definira konkretne probleme koji se namjeravaju riješiti, obrazloži razloge izmjena, navede mjerljive ciljeve te uključi procjenu učinaka na: (1) ljudska prava i slobodu izražavanja, (2) pluralizam i nezavisnost medija, (3) uredničku autonomiju, (4) sprječavanje koncentracije vlasništva i političkih utjecaja te (5) pristupačnost i uključivost ranjivih skupina.","Primljeno na znanje","Ističemo da je navedeno da će Zakoni biti dodatno usklađeni s odredbama Europskog akta o slobodi medija, a na prijedlozima radit će radna skupina."]