{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":4,"n_cols":6,"rows_kept":4,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o obeštećenju radnika profesionalno izloženih azbestu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"SREĆKO ILIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O OBEŠTEĆENJU RADNIKA PROFESIONALNO IZLOŽENIH AZBESTU","Poštovane/i !\n\nIznosim činjenicu da u R. Hrvatskoj postoji samo jedan zakon koji rabi pravni termin „obeštećenje“, što je pomalo nestvarno, a taj termin je unesen u naziv zakona koji glasi: „Zakon o obeštećenju radnika \nprofesionalno izloženih azbestu“ (NN 79/07, 139/10 i 111/18).\n\nČinjenica jest da se u tekstu navedenog Zakona (koji ima samo 11 članaka) na 8 mjesta se rabi termin „naknada štete“, a na 15 mjesta termin „odšteta“ u svim padežnim oblicima, dok se u navedenom \nZakonu nigdje ne rabi termin „obeštećenje“.\n\nUsporedbe radi, u najvećem zakonu u R. Hrvatskoj i to u Zakonu o obveznim odnosima kojim se najviše regulira tzv. odštetno pravo  na 8 mjesta se rabi termin „odšteta“ te na 529 mjesta rabi se termin\n„naknada štete“, oba termina u svim padežnim oblicima, dok se niti jedanput ne rabi termin „obeštećenje“.  \n\nNadalje, pravni termin „obeštećenje“, koji je „neoprezno upao“ u sam naziv „Zakona o obeštećenju radnika profesionalno izloženih azbestu“, nije u duhu hrvatskog standardnog jezika, a svoj jezik \npokušava zaštititi čak i Hrvatski sabor donošenjem Zakon o hrvatskom jeziku (NN 14/24). \n\nNaglašavam činjenicu da se pravni termin „obeštećenje“ navodi u sada važećem Zakonu o obligacionim odnosima R. Crne Gore i R. Srbije te u važećem Zakonu o obligacionim odnosima Federacije BiH i \nRepublike Srpske (a što se može provjeriti putem interneta) , dok se u niti jednom zakonu u R. Hrvatskoj, osim ovog „Azbestnog“ ne navodi termin „obeštećenje“.\n \nNije uopće prijeporno da je termin „obeštećenje“ u hrvatski jezik ušao pod utjecajem drugih jezika iz \"regiona\" i to poslije 1918. godine, a poglavito se u zadnje vrijeme „udomaćio“, a sve više osoba u \njavnom prostoru (novinari, političari, suci i dr.) za termin „odšteta“ rabe termin „obeštećenje“, usprkos činjenici da je čak neekonomičan jer ima jedanaest slova, a „odšteta“ puno manje (sedam).\n\nNa sami tekst Nacrta prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o obeštećenju radnika profesionalno izloženih azbestu nema nikakvih primjedbi. \n\nZaključno, smatram da bi bilo svrhovito, kada se već mijenja navedeni Zakon da se naziv tog zakona promijeni u: „Zakon o naknadi štete radnicima profesionalno izloženih azbestu“ kako bi izmjena\nprijepornog pravnog termina bila usklađena sa Zakonom o obveznim odnosima R. Hrvatske koji najviše regulira tzv. odštetno pravo, a istovremeno bi novi termin bio i u duhu hrvatskog standardnog\njezika. \n\nU nadi da će Ministarstvo zdravstva R. Hrvatske prihvatiti ovaj prijedlog i predložiti ga Hrvatskom saboru na usvajanje, bilježim se s osobitim poštovanjem\n\nSREĆKO ILIĆ - odvjetnik iz Zagreba i član\nOdbora za pravosuđe Hrvatskog sabora"]