{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":4,"n_cols":6,"rows_kept":4,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnošću u vezi s Nacrtom prijedloga Pravilnika o izračunu, visini i naplati naknada koje se plaćaju Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga za 2026. godinu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","Na temelju članka 20. stavka 1. alineje 2. i stavka 3. Zakona o Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga (»Narodne novine« br. 140/05, 154/11 i 12/12), članka 683. stavaka 5. i 6. Zakona o tržištu kapitala (»Narodne novine« br. 65/18, 17/20, 83/21, 151/22, 85/24 i 126/25), članka 198. stavka 5. Zakona o obveznim mirovinskim fondovima (»Narodne novine« br. 19/14, 93/15, 64/18, 115/18, 58/20 i 156/23), članka 275.a Zakona o dobrovoljnim mirovinskim fondovima (»Narodne novine« br. 19/14, 29/18, 115/18, 156/23 i 52/25), članka 347. Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom (»Narodne novine« br. 44/16, 126/19, 110/21,76/22 i 152/24), članka 233. Zakona o alternativnim investicijskim fondovima (»Narodne novine« br. 21/18, 126/19,110/21, 83/23 i 152/24), članka 218. Zakona o osiguranju »Narodne novine« br. (30/15, 112/18, 63/20, 133/20,151/22 i 152/24), članka 138.a Zakona o mirovinskim osiguravajućim društvima (»Narodne novine« br. 22/14, 29/18, 115/18, 156/23 i 52/25), članka 33. Zakona o doživotnoj otpremnini odnosno dokupu mirovine (»Narodne novine« br. 153/13), članka 80. Zakona o leasingu (»Narodne novine« br. 141/13), članka 74. Zakona o faktoringu (»Narodne novine« br. 94/14, 85/15 i 41/16), članka 19. stavka 1. Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2017/2402 o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju (»Narodne novine« br. 63/20, 126/21 i 123/23), članka 23. Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2020/1503 o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja (»Narodne novine« br. 144/21 i 83/23), članka 55. Zakona o izdavanju pokrivenih obveznica i javnom nadzoru pokrivenih obveznica (»Narodne novine« 53/22), članka 82. stavka 5. Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma (»Narodne novine« br. 108/17, 39/19 i 151/22) u vezi s člankom 683. stavkom 5. Zakona o tržištu kapitala, članka 54. stavka 1. Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2023/1114 o tržištima kriptoimovine (»Narodne novine« br. 85/24) i članka 5. stavka 4. Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2023/2631 o europskim zelenim obveznicama i neobveznim objavama za obveznice koje se stavljaju na tržište kao okolišno održive i za obveznice povezane s održivošću (»Narodne novine« br. 17/25) Upravno vijeće Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga donijelo je na sjednici održanoj ___ 2025. godine","Pravilnik o izračunu, visini i naplati naknada Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga (Hanfe) za 2026. godinu na prvi je pogled tehnički i fiskalni dokument kojim se utvrđuju tarife za nadzorne aktivnosti Agencije. Iako je riječ o aktima koji se najčešće smatraju administrativno neutralnima i izvan područja ljudskih prava, iz perspektive Centra za mirovne studije ovakav dokument ipak otvara niz važnih pitanja vezanih uz transparentnost, proporcionalnost i posredan utjecaj na pristup financijskim uslugama.\n\nPrije svega, Pravilnik ne sadrži nikakvu procjenu učinaka povećanja ili redefiniranja naknada na tržište financijskih usluga i krajnje korisnike. Budući da Hanfine naknade čine sastavni dio operativnih troškova subjekata nadzora, njihovo povećanje može dovesti do povećanja cijena financijskih proizvoda i usluga, što posljedično najjače pogađa građane s nižim primanjima, mlade, starije osobe, Rome, migrante i druge skupine koje već imaju otežan pristup financijskim instrumentima. Činjenica da dokument ne razmatra rizike nejednakosti i diskriminatornog učinka predstavlja ozbiljan manjak u kontekstu regulatornog okvira koji bi morao uzeti u obzir proporcionalnost i ekonomske posljedice propisa.\n\nDodatni problem predstavlja činjenica da Hanfa, kao tijelo javne vlasti s mandatom zaštite korisnika financijskih usluga, u ovom dokumentu ne spominje ni jedan element zaštite potrošača. Ne navodi se usklađenost s europskim standardima zaštite korisnika financijskih usluga niti se adresira pitanje kako visina naknada može utjecati na financijsku uključenost i dostupnost proizvoda. Odsustvo takve analize stvara dojam da se visine naknada propisuju izvan ikakvog društvenog ili ekonomskog konteksta, što je posebno zabrinjavajuće s obzirom na to da Hanfa nadzire sektore koji izravno određuju financijsku sigurnost i mogućnosti građana, npr. tržište osiguranja, leasinga, dobrovoljnih mirovina, investicijskih fondova i sve više kriptoimovine.\n\nU dokumentu također nema nikakvog objašnjenja ni metodologije izračuna predviđenih naknada. Bez opravdanja visine tarifa nije moguće utvrditi jesu li one proporcionalne stvarnim troškovima nadzora ili predstavljaju administrativni teret koji nerazmjerno opterećuje manje sudionike na tržištu. To otvara potencijalni rizik regresivnog djelovanja, gdje manji subjekti plaćaju proporcionalno više, što dodatno ograničava tržišno natjecanje i ulazak novih aktera, a posredno se reflektira i na cijene koje plaćaju građani.\n\nU cjelini, iako pravilnik formalno ne ograničava prava, primjećujemo da je izrazito reduktivan i ne adresira širi društveni i ekonomski kontekst u kojem djeluje financijski sektor. Izostanak analize učinaka, razmatranja rizika za ranjive skupine te potpuna odsutnost elementa zaštite korisnika upućuju na nedostatke u transparentnosti, odgovornosti i pristupu javnom interesu, a što su vrijednosti koje bi Hanfa kao regulator trebala štititi."]