{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":48,"n_cols":6,"rows_kept":48,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu prijedloga Pravilnika o arheološkim istraživanjima"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"MARTIN BAŽOKA","PRAVILNIK","Kolege, posebice iz Arheološkog Muzeja u Zagrebu, naglasili su velik dio kritičnih nedostataka u ovom nacrtu. Spomenute nedostatke potrebno je gledati kao nužne i bez kojih se ne može napraviti relevantan pravilnik. Na taj način teško je predložene izmjene uopće nazivati konkretnim izmjenama već su više ušminkana verzija postojećeg. U ovom obliku predloženi nacrt ukazuje na potpuno nerazumijevanje arheologije kao struke te je očito rađen bez ili s minimalno konzultacija s arheološkom strukom. Bilo bi potpuno suludo nastaviti konstruirati pravilnik bez ozbiljnih i podrobnih konzultacija s cjelovitom strukom koja je itekako raznolika (konzervatori, muzeji, sveučilišta, privatnici itd.). Sve drugo je obična farsa. Dovoljno je baciti oko u susjedstvo (Slovenija) i opseg nedostataka postaje kristalno jasan."]
[2,"DINKO TRESIĆ PAVIČIĆ","PRAVILNIK","Izmjene u novom nacrtu su kozmetičke te je očito da novi pravilnik, kao ni stari, ne prati realnost suvremenih arheoloških istraživanja. Ovim se nacrtom osnažuje status quo i produbljuje degradacija struke. Potrebna je snažnija volja u Ministarstvu, ne samo na izradi potpuno novog pravilnika koji će jasno definirati terminologiju, standarde istraživanja i dokumentiranja te obveze svih sudionika (arheolozi, muzeji, znanstvene institucije, konzervarori, privatne firme, ministarstvo...), već i na redifiniranju kompletnog sustava, od izdavanja rješenja za istraživanja te nadzora do pohrane i kontrole kvalitete dokumentacije."]
[3,"ANDREA DEVLAHOVIĆ","PRAVILNIK","Slažem se s kolegama, nacrt novog Pravilnika nažalost ne predstavlja bitni napredak u odnosu na postojeći jer ne osigurava standardiziranu i stručno utemeljenu praksu arheoloških istraživanja. Ključni pojmovi nisu definirani, ne propisuju se metodološki, tehnički ni sadržajni standardi za terensku dokumentaciju, obradu nalaza, digitalne formate. Zanemarena je obveza stvaranja i predaje cjelovite digitalne arhive istraživanja u obliku prikladnom za trajnu pohranu. Bez jasno određenih minimalnih zahtjeva, kvaliteta arheološkog istraživanja i dalje ovisi isključivo o pojedinom istraživaču, što održava neujednačenu praksu prisutnu u hrvatskoj arheologiji.\nNije određen način na koji Ministarstvo provjerava ispunjenost metodoloških i tehničkih kriterija, nisu definirani postupci u slučaju nekvalitetne, nepotpune ili neusklađene dokumentacije, niti kriteriji za odbijanje izvješća ili traženje dopuna. Izostanak jasnog nadzornog okvira održava postojeće razlike u kvaliteti arheoloških istraživanja."]
[4,"MUZEJ GRADA TROGIRA","PRAVILNIK","Stručno vijeće Muzeja grada Trogira podržava smjernice za dopunu i izmjenu pravilnika koje je su u komentarima iznijele kolege iz Arheološkog muzeja u Zagrebu, matičnog muzeja prve razine za arheološke zbirke u Republici Hrvatskoj. Kao i kolege, naglašavamo potrebu usklađivanja pravilnika sa suvremenim potrebama arheološke i muzejske (!) struke - te usklađenjem sa suvremenom arheološkom terminologijiom, metodologijom i standardima različitih vrsta arheoloških istraživanja, standardima izrade i sadržaja dokumentacije, standardima poslijeterenske obrade prikupljene građe, standardima pohrane građe te standardima pohrane i trajne dostupnosti digitalne dokumentacije o istraživanjima (i građi) kao javnog dobra Republike Hrvatske."]
[5,"ARHEOLOŠKI MUZEJ  U ZAGREBU","PRAVILNIK","Iz nacrta pravilnika je vidljivo da je ponovo propuštena prilika da se uspostavi novi, smisleni pravilnik koji koristi jasno definiranu terminologiju, propisuje minimalne standarde terenskog istraživanja, napokon uspostavlja poslijeterenske radove kao temeljni dio istraživanja i time osigurava sredstva za njihovu provedbu (zajedno s definiranim uvjetima izrade, sadržaja i pohrane dokumentacije, kao i obrade prikupljenog pokretnog arheološkog materijala) te uspostavlja jasne sustave nadzora nad arheološkim radovima, kao i kontrolu predaje i kvalitete predanih izvješća o čemu, u konačnici, ovisi i izdavanje novih dozvola."]
[6,"ANDREA DEVLAHOVIĆ","I. OPĆE ODREDBE,\nČlanak 1.","Stavak 2. Izrazi koji se koriste u ovom Pravilniku, a imaju rodno značenje odnose se jednako na muški i ženski rod."]
[7,"ARHEOLOŠKI MUZEJ  U ZAGREBU","I. OPĆE ODREDBE,\nČlanak 1.","Arheološko istraživanje rezultira dokumentacijom i zbirkom nalaza i uzoraka pa bi bilo dobro jasno definirati što su točno rezultati arheološkog istraživanja, odnosno što je konačni inventar istraživanja: dokumentacija te zbirka nalaza i uzoraka.\n\nStavak 1: Kako se ne provode sva arheološka istraživanja na nalaazištu bilo bi dobro preformulitrati: Tijekom arheološkog istraživanja prikupljaju se podaci te nalazi i uzorci, na temelju kojih se, tijekom poslijeterenskih radova, izrađuje dokumentacija istraživanja, uređuje zbirka nalaza i uzoraka te provodi interpretacija rezultata istraživanja.\n\nStavak 2: Ponovo neprikladna terminologija: ne istražuju sva arheološka istraživanja strukture, ne dokumentiraju uvijek stratigrafske jedinice, niti nalazišta. Trebalo bi puno preciznije definirati arheološku dokumentaciju te očekivani sastav dokumentacije prilagoditi vrsti arheološkog istraživanja.\nBilo bi dobro već na ovom mjestu definirati koordinatni sustav u kojem se izrađuje mjerna i nacrtna dokumentacija. \n\nStavak 3: Strukture nisu rezultat svih vrsta arheoloških istraživanja: riječ struktura promijeniti npr. u „arheoloških ostataka“. Valorizacija je termin koji u baštinskom kontekstu ima specifično značenje koje se odnosi na procjenu vrijednosti, odnosno evaluaciju. Bilo bi ju potrebno zamijeniti prikladnijim terminom, npr. interpretacija."]
[8,"ANDREA DEVLAHOVIĆ","Članak 1.,\nČlanak 2.","Arheološko istraživanje je znanstvena metoda koja obuhvaća skup terenskih i poslijeterenskih postupaka prikupljanja i obrade podataka o materijalnim tragovima ljudskog djelovanja u prošlosti, radi njihove identifikacije, dokumentiranja, analize, interpretacije i zaštite."]
[9,"ARHEOLOŠKI MUZEJ  U ZAGREBU","Članak 1.,\nČlanak 2.","Nedostaje jasna podjela terenskih istraživanja kao i precizna definicija svake  vrste istraživanja i time očekivanih rezultata (vrsta dokumentacije, prikupljeni materijal, vrsta izvještaja).\nTerenska istraživanja se dijele na neinvazivna i invazivna, od čega je invazivna moguće dodatno podijeliti na visoko i nisko invazivna što je definirano razinom do koje fizički zadiru u arheološke ostatke i time mijenjaju njihove osobine ili ih uklanjaju. \nUtoliko je moguće izdvojiti da se istraživanja dijele na:\nNeinvanzivna istraživanja: Arheološki površinski pregled, Daljinska istraživanja, Analiza arhitekture, Geofizička istraživanja (uključujući detektiranje metala) \nNisko invazivna istraživanja: Arheološki potpovršinski pregled (prikupljanje materijala odnosno uzoraka sustavnim uklanjanjem površinskog tla ručnim iskopom ili ručnim ili strojnim bušenjem)\nVisoko invazivna istraživanja: Arheološko iskopavanje, Strojni ili ručni iskop rovova, Arheološki nadzor iskopa\nU skladu s time moguće je dodatno definirati svako od njih te je, primjerice, arheološko iskopavanje (neovisno o vrsti, namjeni, opsegu, istraživačkim interesima i motivima) neponovljiv invazivni postupak koji se nepovratno uklanja arheološki zapis s ciljem utvrđivanja i dokumentiranja te analiziranja i valoriziranja arheološke stratifikacije i s njom povezanog pokretnog arheološkog materijala.\nNa temelju toga je moguće definirati minimalne standarde za svaku vrstu istraživanja, vrstu očekivanih poslijetereskih radova (odnosi se na poslijeterensku podataka i materijala, a uključuje sve postupke potrebne za izradu završnog izvješća: izradu nacrta, digitalizaciju tekstualnih podataka, sređivanje fotodokumentacije, čišćenje, konzervaciju i analizu nalaza i uzoraka, ponajprije preliminarnu tipološko kronološka kategorizacija, kvantifikacija, te izradu popisa i fotografiranje; a završava predajom dokumentacije i nalaza ustanovi određenoj za pohranu) i time sadržaj izvještaja koji se očekuje nakon određene vrste istraživanja."]
[10,"MUZEJ GRADA TROGIRA","Članak 1.,\nČlanak 3.","Kopiramo i podržavamo komentar Arheološkog muzeja u Zagrebu koji se odnosi na ovaj članak (krivo postavljen ispod članka 1) te naglašavamo potrebu usklađivanja terminologije pravilnika s važećom terminologijom arheološke, baštinske i muzejske struke.\n\nARHEOLOŠKI MUZEJ U ZAGREBU 09.12.2025 15:43\n\nArheološko istraživanje rezultira dokumentacijom i zbirkom nalaza i uzoraka pa bi bilo dobro jasno definirati što su točno rezultati arheološkog istraživanja, odnosno što je konačni inventar istraživanja: dokumentacija te zbirka nalaza i uzoraka.\n\nStavak 1: Kako se ne provode sva arheološka istraživanja na nalazištu bilo bi dobro preformulitrati: Tijekom arheološkog istraživanja prikupljaju se podaci te nalazi i uzorci, na temelju kojih se, tijekom poslijeterenskih radova, izrađuje dokumentacija istraživanja, uređuje zbirka nalaza i uzoraka te provodi interpretacija rezultata istraživanja.\n\nStavak 2: Ponovo neprikladna terminologija: ne istražuju sva arheološka istraživanja strukture, ne dokumentiraju uvijek stratigrafske jedinice, niti nalazišta. Trebalo bi puno preciznije definirati arheološku dokumentaciju te očekivani sastav dokumentacije prilagoditi vrsti arheološkog istraživanja.\nBilo bi dobro već na ovom mjestu definirati koordinatni sustav u kojem se izrađuje mjerna i nacrtna dokumentacija.\n\nStavak 3: Strukture nisu rezultat svih vrsta arheoloških istraživanja: riječ struktura promijeniti npr. u „arheoloških ostataka“. Valorizacija je termin koji u baštinskom kontekstu ima specifično značenje koje se odnosi na procjenu vrijednosti, odnosno evaluaciju. Bilo bi ju potrebno zamijeniti prikladnijim terminom, npr. interpretacija."]
[11,"TOMISLAV JERONČIĆ","II. IZDAVANJE ODOBRENJA ZA ARHEOLOŠKO ISTRAŽIVANJE,\nČlanak 4.","Ovim člankom trebalo bi biti propisano koje fizičke ili pravne osobe mogu biti nositelji istraživanja. Nositeljem istraživanja trebale bi biti samo one fizičke osobe koje temeljem članka 5. ovog Pravilnika zadovoljavaju uvjete biti voditelji arheoloških istraživanja. Isto tako, pravne osobe koje mogu biti nositelji arheološkog istraživanja moraju zadovoljiti određene kriterije. Dosada je bila praksa da je jedini kriterij da određena pravna osoba ima na Trgovačkom sudu registriranu djelatnost vršenja arheoloških istraživanja. Proces registriranja djelatnosti vršenja arheoloških istraživanja na Trgovačkom sudu vrlo je jednostavan i ne zahtijeva nikakve prethodne provjere. Time je dana mogućnost da bilo koja pravna osoba može biti nositelj istraživanja, što se lako može zloupotrijebiti ako pravna osoba koja, primjerice, vrši pretežno građevinske radove, dobije dozvolu za vršenje arheološkog nadzora ili zaštitnog istraživanja koje bi svojim izvođenjem moglo usporiti ili čak onemogućiti iste građevinske radove. Na taj način omogućen je i legaliziran sukob interesa i potencijalna namjerna devastacija nalazišta.\nNeophodno je uvesti sustav kojim bi se vrednovala sposobnost pravne osobe da kvalitetno izvrši arheološka istraživanja."]
[12,"ARHEOLOŠKI MUZEJ  U ZAGREBU","II. IZDAVANJE ODOBRENJA ZA ARHEOLOŠKO ISTRAŽIVANJE,\nČlanak 4.","Stavak 2: dodati točku 3 (u skladu s člankom 5 i komentarom na članak 5): - zamjeniku voditelja u slučaju zahtjeva za odobrenjem arheoloških iskopavanja\"\nStavak 3, točka 1: Riječ istraživanja zamijeniti riječju koja će obuhvatiti visoko invazivne metode istraživanja (Za izvedbu većine drugih vrsta istraživanja koja su usmjerena na istraživanje širih prostornih jedinica (zona) ili krajolika, nije moguće dobiti suglasnost svih vlasnika. Većinom je riječ o neinvazivnim istraživanjima kojima se ne mijenja izgled površine ili nisko invazivnim koja rezultiraju minimalnim promjenama).\nStavak 3, točka 4: Preformulirati jer se \"obrada rezultata istraživanja\" vjerojatno odnosi na poslijeterensku obradu podataka i prikupljenog pokretnog materijala, no to nisu rezultati istraživanja. Rezultati istraživanja nastaju tek nakon što je ta obrada napravljena. \nStavak 3: Dodati novu točku 6 u skladu s člankom 5:  životopis zamjenika voditelja arheološkog istraživanja s popisom istraživanja koji uključuje njihovo trajanje, a na kojima je sudjelovao"]
[13,"TOMISLAV JERONČIĆ","III. STRUČNI VODITELJ I SUDIONICI ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 5.","Stavak 1. OSTAJE NEPROMIJENJEN\nStavak 2. Stručni voditelj mora biti državljanin Republike Hrvatske. Zamjenik istraživanja može biti državljanin druge članice EU, s tim da mora imati iskustvo sudjelovanja na najmanje deset različitih arheoloških istraživanja u svojstvu arheologa u terenskim istraživanjima na prostoru RH, u razdoblju ne kraćem od dvije godine nakon stjecanja diplome arheologa. Iskustvo se stječe i tijekom pohađanja studija.\nStavak 3. Stručni voditelj mora imati završen sveučilišni diplomski studij ili sveučilišni integrirani prijediplomski i diplomski studij ili stručni diplomski studij iz područja arheologije i najmanje dvije godine iskustva stečenog sudjelovanjem u terenskim istraživanjima na prostoru RH u svojstvu zamjenika voditelja istraživanja.\nStavak 4. OSTAJE NEPROMIJENJEN\nStavak 5. OSTAJE NEPROMIJENJEN\nStavak 6. SE BRIŠE U CIJELOSTI\n\nObjašnjenje:\nBudući da je stručni voditelj po zakonu odgovoran za brigu o kvaliteti samog istraživanja, pronađenim arheološkim nalazima (nepokretnim ili pokretnim arheološkim nalazima) koji predstavljaju kulturno blago RH, nije za očekivati da bi se građani stranih država s jednakim marom odnosili prema navedenima. Osim toga, predloženi propis bi osigurao obrazovanim stručnjacima, državljanima RH da imaju prvenstvo i poticaj ostvarivanja profesionalne karijere u vlastitoj državi.\nOsim toga, budući da je cilj svih istraživanja cjelovita interpretacija pronađenih nepokretnih i pokretnih arheoloških nalaza, prikupljenih podataka te vrednovanje istraženog nalazišta, potrebno je cjelovito promišljanje obrada svih prikupljenih podataka u kontekstu svih okolnosti šireg zemljopisnog i povijesnog konteksta. To zahtijeva interdisciplinarni pristup i široko znanje i iskustvo na području lokalne toponimije, toponomastike, narodnih običaja ali i poznavanje hrvatskog jezika i lokalnih govora."]
[14,"ANDREA DEVLAHOVIĆ","III. STRUČNI VODITELJ I SUDIONICI ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 5.","Stavak 3. Iskustvo stečeno tijekom studija ne treba ukinuti, ali to ne može biti jedini kriterij, odnosno smatram da stručnost voditelja između ostalog proizlazi iz broja i vrste arheoloških istraživanja na kojima je osoba sudjelovala te iz razine odgovornosti koju je pri tome imala. Slažem se da su potrebne minimum 3 godine, ali može se i dodatno kvantificirati: sudjelovanje na određenom broju istraživanja, od čega najmanje određen broj u ulozi zamjenika voditelja, uz sudjelovanje u izradi najmanje određenog broja stručnih izvješća usporedivih po vrsti i opsegu s predloženim istraživanjem.\nStavak 5. Kako su kolege već napomenuli, ne postoji definicija arheoloških istraživanja po složenosti, pa se postavlja pitanje tko i prema kojim kriterijima određuje kada se istraživanje smatra „složenijim“?"]
[15,"MUZEJ GRADA TROGIRA","III. STRUČNI VODITELJ I SUDIONICI ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 5.","Ukidanje vrednovanja iskustva stečenog tijekom studija je diskriminatorno te obeshrabrujuće za razvoj mladih kolega i napredovanje u struci, čime će se nužno oslabiti kvaliteta i razvoj stručnog arheološkog kadra - što je, vjerujemo, učinak suprotan onome što se izmjenama Pravilnika kani ostvariti. Iskustvo stečeno tijekom studija je obavezno potrebno uključiti u stručno iskustvo, ali prema prijedlogu kolega iz AMZ-a, povisiti potrebno stručno iskustvo na 3 ili (još bolje) više godina kako bi se osigurala potrebna kvaliteta provođenja različitih vrsta arheoloških istraživanja. Za osiguranje posljednjeg, mogu se propisati i dodatni uvjeti."]
[16,"ARHEOLOŠKI MUZEJ  U ZAGREBU","III. STRUČNI VODITELJ I SUDIONICI ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 5.","Stavak 3: Kako je iskustvo stečeno tijekom studija relevantno, zahtjevano iskustvo treba povisiti na tri godine, uključujući i iskustvo stečeno tijekom studija. Tri godine su i dalje minimum jer u Sloveniji, primjerice, voditelj mora imati pet godina iskustva te zadovoljavati i druge uvjete. Dodatno, bilo bi dobro zahtijevati da je voditelj prethodno bio autor ili suautor završnih stručnih izvješća. Ili tražiti sudjelovanje na nekoliko istraživanja koja su usporediva po vrsti s istraživanjem za koje ga se predlaže (samo ponovo treba jasno definirati vrste istraživanja te ponekad i okoliš u kojem se odvijaju. To je posebno bitno za istraživanja velikog opsega, kompleksna višeperiodna nalazišta, iskopavanja u urbanom okruženju, zatim istraživanja u pećinama itd.). Uvjet trebaju biti i odrađene obaveze s prethodnih istraživanja koja je vodio, a koja je bio dužan ispuniti.\nStavak 5: Do sada nigdje nisu definirana arheološka istraživanja po složenosti. Predlažemo da stručni voditelj arheološkog iskopavanja, odnosno visoko invazivnih istraživanja mora imati zamjenika istraživanja, dok u slučaju odsustva s drugih vrsta istraživanja (nisko invazivnih i neinvazivnih) mora unaprijed imenovati ili naknadno tražiti imenovanje zamjenika koji mora ispunjavati iste uvjete koji su propisani za stručnog voditelja."]
[17,"PRIJATELJI BAŠTINE - AMICI HEREDITATIS, IVANIĆ-GRAD","III. STRUČNI VODITELJ I SUDIONICI ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 5.","Potrebno je izmijeniti odredbu prema kojoj se dvije godine radnog iskustva stručnog voditelja računaju isključivo nakon završetka studija. Takav uvjet nije racionalan niti odražava stvarne okolnosti rada u arheologiji. Brojni studenti tijekom studija sudjeluju na terenskim istraživanjima u istim poslovima i odgovornostima koje kasnije obavljaju kao diplomirani arheolozi, od terenske dokumentacije do logističke organizacije i vođenja manjih timova. To je jednakovrijedno radno iskustvo koje se ne može i ne smije zanemariti samo zato što je stečeno prije formalne diplome.\n\nInzistiranje na iskustvu „nakon završetka studija“ proizvelo bi još veću generacijsku blokadu: magistri arheologije, iako već potpuno kompetentni i možda s 5 godina terenskog iskustva, ostali bi godinama u statusu terenskih radnika i ne bi mogli obavljati poslove za koje su se školovali. Time se usporava profesionalni razvoj i slabi kapacitet struke, koja već sada ima manjak osposobljenih voditelja istraživanja. Isto se odnosi i za zamjenika voditelja istraživanja.\n\nArheologiji su potrebni stručnjaci koji mogu preuzeti odgovornost, voditi projekte i osigurati kvalitetu istraživanja. Zato radno iskustvo treba priznati u cijelosti, neovisno o tome kada je stečeno, jer je iskustvo u struci jednako vrijedno i prije i nakon stjecanja diplome. Također, potrebno je definirati i kako se vrednuje navedeno radno iskustvo - radnom knjižicom, ugovorima, potvrdama, i sl."]
[18,"KARLO SRDOČ","III. STRUČNI VODITELJ I SUDIONICI ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 5.","\"(3) Stručni voditelj mora imati završen sveučilišni diplomski studij ili sveučilišni integrirani prijediplomski i diplomski studij ili stručni diplomski studij iz područja arheologije, iskustvo u organizaciji istraživanja te najmanje dvije godine iskustva stečenog sudjelovanjem u terenskim istraživanjima nakon završetaka studija.\"\n\n Obavezno izbaciti uvjet da se radno iskustvo broji nakon završetka studija. Radno iskustvo je radno iskustvo, neovisno je li to prije ili poslije diplome. Ovako će arheologija završiti sa još hrpu magistara koji se neće moći baviti strukom za koju su studirali, a već su dvije godine terenskih poslova tijekom studija i time stekli iskustvo. Hrvatskoj arheologiji ne trebaju magistri na lopatama, nego magistri koji vode istraživanja i arheološke nadzore.\n\nPrijedlog novog teksta:\n\"(3) Stručni voditelj mora imati završen sveučilišni diplomski studij ili sveučilišni integrirani prijediplomski i diplomski studij ili stručni diplomski studij iz područja arheologije, iskustvo u organizaciji istraživanja te najmanje dvije godine iskustva stečenog sudjelovanjem u terenskim istraživanjima.\""]
[19,"ARHEOLOŠKI MUZEJ  U ZAGREBU","III. STRUČNI VODITELJ I SUDIONICI ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 6.","Novim Pravilnikom uvedena je nužno potrebna kategorija nositelja istraživanja čime je napokon napravljena razlika između (najčešće) pravne osobe (koja zapošljava voditelja istraživanja) i fizičke osobe (koja vodi istraživanja, a s nositeljem istraživanja je u ugovornom odnosu). Utoliko stručni voditelj može biti odgovoran za stručnost izvedbe i njegovu usuglašenost s konzervatorskim uvjetima, strukovnim standardima, upotrebu odgovarajućih metoda i tehnika, prikladnost vođene dokumentacije, nadzor nad rezultatima poslijeterenske obrade nalaza, te predaju izvješća. \nNo ne može biti odgovoran za financijska sredstva: Za to mora biti odgovoran Nositelj istraživanja te je valjda zbog toga ta distinkcija i postavljena."]
[20,"ANDREA DEVLAHOVIĆ","III. STRUČNI VODITELJ I SUDIONICI ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 7.","Stavak 2. Nije definirano što je to „duža spriječenost“? Tri dana, sedam dana, dva tjedna?"]
[21,"KARLO SRDOČ","III. STRUČNI VODITELJ I SUDIONICI ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 7.","„(1) Stručni voditelj arheološkog istraživanja dužan je svakodnevno biti nazočan na nalazištu te u istom razdoblju može biti voditelj samo jednog istraživanja. U slučaju njegove spriječenosti, na nalazištu mora biti nazočan njegov zamjenik.“\n\nZajedno sa člankom 20.\n\n\"(1) Nositelju odobrenja za arheološko istraživanje ne može se izdati odobrenje za drugo arheološko istraživanje sve dok ne ispuni obveze iz prethodnog arheološkog istraživanja određene člankom 16. ovog Pravilnika.\"\n\nIako svakodnevna prisutnost voditelja ili njegova zamjenika na terenskom istraživanju doista mora biti apsolutni imperativ, ograničavanje jedne kvalificirane osobe na vođenje samo jednog istraživanja (bilo sustavnog i zaštitnog istraživanja ili arheološkog nadzora) predstavlja potencijalno iznimno štetnu mjeru za čitavu arheološku djelatnost te će posredno utjecati i na sektore koji ovise o radu arheologa. Takva bi mjera paralizirala voditelje istraživanja i onemogućila im prijavu na nove natječaje sve dok prethodno istraživanje ne bude dovršeno i dok se ne preda završna dokumentacija. To će gotovo sigurno rezultirati drastičnim smanjenjem dostupne kvalificirane radne snage, jer neće biti dovoljno stručnjaka koji se mogu prijavljivati na nove natječaje.\n\nNa kraju, došlo bi do lančanih kašnjenja rokova u graditeljstvu, što bi dodatno štetilo gospodarstvu. Na kraju, takva bi odredba pružatelje usluga vođenja arheoloških istraživanja gotovo sigurno prisilila na višestruko povećanje cijena kako bi ostali isplativi, a takvo nešto si trenutačno državno gospodarsko stanje ne može baš priuštiti.\n\nLogika ove mjere je kao da se od doktora medicine traži da bude ograničen na samo jednog pacijenta, odvjetnika na samo jednog klijenta ili managera na samo jedan aktivni projekt."]
[22,"ANDREA DEVLAHOVIĆ","III. STRUČNI VODITELJ I SUDIONICI ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 8.","Nije definirano u kojem roku je potrebno dostaviti to obrazloženje?"]
[23,"ARHEOLOŠKI MUZEJ  U ZAGREBU","IV. ARHEOLOŠKA ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 10.","Pozitivno je da se novim pravilnikom pokušava razdvojiti uloga, prava i obaveze nositelja istraživanja kao, najčešće, pravne osobe, i voditelja istraživanja kao fizičke osobe odgovorne za tijek provedbe i rezultate istraživanja. Ipak to je samo djelomično napravljeno.\nUpravo na ovom mjestu bilo bi potrebno razdvojiti uloge:\n\nNositelj istraživanja (uz članak 6) trebao bi biti odgovoran za provedbu istraživanja u okviru osiguranih financijskih sredstava i zatim za osiguranje\n– odgovarajuću opremu i instrumente za prostorno određenje i dokumentiranje nalazišta i nalaza \n– privremenu i/ili trajnu zaštitu nalazišta i nalaza (ponovno zatrpavanje, djelomično zatrpavanje, natkrivanje, konzerviranje i drugo), o čemu odluku donosi Ministarstvo \n– privremenu pohranu nalaza \n– uvjete tehničke zaštite nalazišta tijekom i nakon završetka istraživanja sukladno propisima iz područja gradnje te \n– uvjete zaštite na radu te zaštite u slučaju nesreće na radu u skladu s važećim propisima. \nDodatno bi bilo potrebno tražiti: \nNositelj istraživanja mora raspolagati kadrom te voditelj istraživanja i stručni suradnici moraju biti u ugovornom odnosu s nositeljem istraživanja. Mora raspolagati opremom i sredstvima koja omogućuju provedbu arheoloških istraživanja u skladu sa standardima (opremom za izvedbu tekstualne fotografske i mjerne dokumentacije), prostorom za primarnu i privremenu pohranu i poslijeterensku obradu inventara, osiguranje sigurnosti i zdravlja na radu) te mora osigurati istraživački prostor i istraživački arhiv od krađe i mogućih štetnih utjecaja\nNositelj istraživanja odgovoran je za cjelovitu organizaciju i provedbu istraživanja, osiguranje područja istraživanja, osiguranje adekvatnih uvjeta za poslijeterensku obrade dokumentacije te nalaza i uzoraka, primarnu i privremenu pohranu nalaza i uzoraka te privremenu pohranu dokumentacije, konačno uređenje lokacije ili područja istraživanje u skladu s  propisanim konzervatorskim uvjetima (zatrpavanje i privremenu zaštitu, konzervaciju) i predaju cjelokupnog inventara (dokumentacije i pokretnog arheološkog materijala) ustanovi koja je određena za trajnu pohranu zajedno s troškovima pripreme i predaje.\n\nStručni voditelj (uz članke 7. i 8.) dužan je osigurati \n – vođenje terenske dokumentacije na hrvatskom jeziku \n– ovisno o vrsti arheološkog istraživanja izvedbu radova u skladu sa standardima struke (koje bi utoliko trebalo i propisati)\n– obavljanje iskopavanja prateći stratigrafsku strukturu nalazišta, što je potrebno i odgovarajuće dokumentirati \n– označavanje svakoga pojedinačnog nalaza ili grupe nalaza tako da oznaka sadrži detaljne podatke o mjestu i položaju gdje je nalaz pronađen te vođenje dokumentacije o tome \n– obradu dokumentacije i materijala u skladu sa standardima struke (koje bi jednako tako trebalo i propisati)\n– videodokumentiranje, ukoliko je određeno u odobrenju Ministarstva"]
[24,"ANDREA DEVLAHOVIĆ","V. ODOBRENJE ZA SNIMANJA,\nČlanak 13.","Predlažem sljedeće izmjene odnosno dopune:\nStavak 1.  Fotografska, filmska, video i druga snimanja arheoloških nalazišta ili nalaza za potrebe javne objave, a koja nisu dio obvezne stručne dokumentacije arheološkog istraživanja, mogu se obavljati samo uz posebno odobrenje Ministarstva.\nStavak 4. Fotografska, filmska, video i druga snimanja arheoloških nalazišta ili nalaza koja se provode kao dio stručne dokumentacije arheološkog istraživanja ne zahtijevaju posebno odobrenje Ministarstva.\nStavak 5.  Za vrijeme trajanja arheološkog istraživanja, snimanja arheoloških nalazišta ili nalaza iz stavka 1. ovoga članka trećim osobama odobrava voditelj istraživanja, u mjeri u kojoj to ne ometa rad na terenu i ne ugrožava sigurnost ili zaštitu lokaliteta."]
[25,"ANDREA DEVLAHOVIĆ","VI. ZAŠTITA NALAZIŠTA I NALAZA,\nČlanak 14.","(Isto kao i kod čl. 10.) Odgovornost za trajnu zaštitu nalazišta i nalaza ostavlja se nositelju i stručnom voditelju istraživanja, premda oni često nemaju resurse i/ili stručne kapacitete za provedbu takvih zahvata. Nadalje, članak ne precizira u kojim slučajevima se privremena i trajna zaštita uopće zahtijevaju (npr. kod neinvazivnih metoda takva obveza nije primjenjiva)."]
[26,"ARHEOLOŠKI MUZEJ  U ZAGREBU","VI. ZAŠTITA NALAZIŠTA I NALAZA,\nČlanak 14.","Sadržaj članka 14 po smislu se ne može odnositi na sva istraživanja, već samo na invanzivna istraživanja i to ponajprije visoko invazivna. Dodatno, bilo prikladnije odgovornost za konzervaciju nalazišta prenijeti na nositelja istraživanja (vidi stavak 3) koji upravlja financijskim sredstvima za provedbu istraživanja. Voditelju istraživanja može se dodati obaveza koordinacije provedbe konzervacije istraživanja."]
[27,"ARHEOLOŠKI MUZEJ  U ZAGREBU","I. OPĆE ODREDBE,\nV. POKRETNI ARHEOLOŠKI NALAZI","Glave V i VII se ponavljaju, odnosno nisu dobro numerirane.\nNigdje se ne spominju uzorci kao ni dokumentacija, a bilo bi prikladno na istom mjestu propisati uvjete za sav materijal (inventar nalazišta) koji se u konačnici pohranjuje na određeno mjesto. Istodobno bi bilo potrebno definirati dokumentaciju kao set ponajprije digitalnih podataka te definirati formate u kojima se prikuplja i predaje na pohranu."]
[28,"DINKO TRESIĆ PAVIČIĆ","V. POKRETNI ARHEOLOŠKI NALAZI,\nČlanak 15.","Komentar na ARHEOLOŠKI MUZEJ U ZAGREBU 09.12.2025 16:51: \n1. Kvadrant je po definiciji a. mat. četvrtina kruga; četvrtac b. tako određen dio površine Zemlje - te se kao termin u arheologiji odnosi samo na kružna ili približno kružna arheološka nalazišta. Bolje je koristiti kvadrat: četverokut kojem su svi kutovi pravi i sve stranice jednake duljine; četvorina.\n2. \"(vidi i čl. 20: sankcije za nepredana izvješća trebaju se odnositi samo na voditelja, a ne i na nositelja istraživanja)\" - Prijedlog nije dobar, jer ukupna organizacija poslovanja, a time i raspodjela vremena i sredstava koje su na raspolaganju stručnom voditelju za određeni projekt, pripada nositelju istraživanja."]
[29,"ANDREA DEVLAHOVIĆ","V. POKRETNI ARHEOLOŠKI NALAZI,\nČlanak 15.","Podržavam komentare kolega, uz dodatak da bi trebala propisati obaveza dokumentiranja postupaka osnovne obrade (stavak 1.), te da bi se trebala propisati obaveza pisanja primopredajnog zapisnika pri predaji pokretnih nalaza na privremenu ili trajnu pohranu (stavak 2.)."]
[30,"MUZEJ GRADA TROGIRA","V. POKRETNI ARHEOLOŠKI NALAZI,\nČlanak 15.","Članak 15., stavak 1. potrebno je uskladiti sa Zakonom o muzejima i pripadajućim pravilnicima, pri čemu je inventar/popis materijala s jedinstvenim oznakama za pojedinačne nalaze i grupe nalaza (buduće muzejske predmete i muzejsku studijsku građu) te fotografiranje pojedinačnih nalaza/grupa nalaza elementarni standard dokumentacije o građi i osnovna razina preventivne zaštite građe.\nTakođer je potrebno dodati stavku konzervatorsko-restauratorskog zahvata za izuzetno osjetljivu građu (željezo, bronca i dr. metali, jantar i sl.) te za kamene ulomke (osnovno čišćenje, ekstrakcija soli ili barem testiranje na njezinu prisutnost) budući da se ne može očekivati da će (lokalni i podkapacitirani) muzeji kao mjesta pohrane građe iz proračunskih/vlastitih sredstava financirati konzervaciju predmeta koji dolaze na privremenu i u konačnici trajnu pohranu - ili istu prijavljivati na natječaje za kao vlastite programe."]
[31,"ARHEOLOŠKI MUZEJ  U ZAGREBU","V. POKRETNI ARHEOLOŠKI NALAZI,\nČlanak 15.","Članak 15, stavak 1 (izmijeniti i dodati točke):\n\n(1) Osnovna obrada pokretnih arheoloških nalaza podrazumijeva pripremu nalaza za privremenu pohranu: \n-čišćenje, pranje i drugi postupci ovisno o vrsti materijala\n- izrada popisa pokretnog arheološkog materijala s jedinstvenim oznakama za pojedinačne nalaze ili grupe nalaza te podacima o kontekstu nalaza te vrsti i količini prikupljenog  materijala\n- u skladu s popisom, označavanje pojedinačnih nalaza ili grupe nalaza, razvrstanih prema kontekstu nalaza te prema obilježjima nalaza, jedinstvenim oznakama\n- fotografije pojedinačnih nalaza i grupa nalaza u skladu s popisom i jedinstvenim oznakama \n- pakiranje za pohranu u javni muzej ili drugu javnu ustanovu."]
[32,"ARHEOLOŠKI MUZEJ  U ZAGREBU","V. POKRETNI ARHEOLOŠKI NALAZI,\nČlanak 15.","Članak 15, Stavak 1, točka 3: Startigrafske jedinice nisu rezultat svih vrsta arheoloških istraživanja, no termin je moguće zamijeniti s „kontekst nalaza“ (primjerice stratigrafska jedinica kod arheoloških iskopavanja, kvadrant kod intenzivnog terenskog pregleda itd.).\n\nČlanak 15, Stavak 2: Uvjeti za pohranu i ipak trebali biti jasnije definirani te je potrebno utvrditi neke opće  standarde dobre prakse koje je moguće oblikovati unutar zasebnog dokumenta, npr. dodatnog priloga ovom pravilniku.\n\nČlanak 15, Stavak 3: Dodatno bi trebalo uvjetovati: prije dobivanje nove dozvole, nositelj istraživanja mora ispuniti sve zahtjeve iz prethodnih istraživanja uz najviše (npr.) tri neispunjene obveze koje se odnose na predaju arhiva i uređenje arheoloških nalazišta nakon istraživanja (vidi i čl. 20: sankcije za nepredana izvješća trebaju se odnositi samo na voditelja, a ne i na nositelja istraživanja).\nZa cijeli ovaj stavak ponovo se postavlja pitanje nadziranja cijelog postupka i izvršavanja obaveza koje može funkcionirati samo ako se kontrolira na državnoj, a ne područnoj razini."]
[33,"MARIO BODRUŽIĆ","VI. STRUČNO IZVJEŠĆE O REZULTATIMA ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 16.","Dva izvješća u smislu preliminarnog i završnog ponekad su nepotrebna. Odluku o potrebi predaje preliminarnih izvješča možda prepustiti konzervatorskom odjelu ovisno o svakom pojedinačnom sučaju i karakteru istraživanja."]
[34,"ARHEOLOŠKI MUZEJ  U ZAGREBU","VI. STRUČNO IZVJEŠĆE O REZULTATIMA ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 16.","Članak 16, stavak 1 izmijeniti: Stručni voditelj arheološkog istraživanja dužan je u roku od 60 dana od završetka istraživanja Ministarstvu dostaviti preliminarno stručno izvješće (elaborat), osim ako okolnosti dopuštaju da u roku od 60 dana dostavi završno stručno izvješće (elaborat). U slučaju predaje preliminarnog stručnog izvješća (elaborata), stručni voditelj arheološkog istraživanja dužan je u roku od godinu dana od predaje preliminarnog izvješća dostaviti završno stručno izvješće (elaborat)."]
[35,"ARHEOLOŠKI MUZEJ  U ZAGREBU","VI. STRUČNO IZVJEŠĆE O REZULTATIMA ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 16.","Podrazumijeva li se da se od sada za svako istraživanje predaju dva izvješća? U načelu, to je nepotrebno ako su istraživanja manjeg opsega, neinvazivna ili nisko invazivna te čak i za pojedina invazivna koja imaju nadzorni ili testni karakter. Za većinu njih je u puno kraćem roku moguće napraviti završno izvješće: npr. kod neivazivnih i blago invazivnih terenskih istraživanja te pri provedbi arheološkog nadzora ili, u skladu s odlukom/pisanom potvrdom nadzornog konzervatora na nalazištima na kojima je ustanovljena niska razina aktivnosti i niska učestalost arheoloških ostataka. Istodobno nije definirano na koji se način tretiraju sezonska višegodišnja istraživanja kao ni predaja nalaza u takvim slučajevima (npr. uvjet predaje završnog izvješća i nalaza za svake tri ili svakih pet godina istraživanja, a nakon dvije godine od završetka istraživanja za ona koja su trajala više od pet godina). \nNo svaki sustav predaje izvješća zahtjeva nadzor nad njihovim sadržajem i kvalitetom, što ponovo nije propisano ovim pravilnikom. Nisu propisane ni prikladne sankcije za nepredane izvještaje (vidi čl. 20): npr. dozvola neće biti izdana ako voditelj istraživanja nije predao jedno preliminarno i tri završna izvještaja, odnosno mora predati sva preliminarna izvješća i ne smije imati više od dva nepredana završna izvješća.\n\nČlanak 16, stavak 1: Nepotrebno je za sve vrste arheoloških istraživanja pisati dva izvješća (vidi i komentar na čl. 17) te je potrebno propisati koji tip izvješća se zahtjeva ovisno o vrsti istraživanja ne bi trebao biti problem ako se unaprijed definiraju vrste istraživanja i očekivani rezultati. \nNo neovisno o tome trebalo bi preformulirati ovaj stavak: Stručni voditelj arheološkog istraživanja dužan je u roku od 60 dana od završetka istraživanja Ministarstvu dostaviti preliminarno stručno izvješće (elaborat), osim ako okolnosti dopuštaju da u roku od 60 dana dostavi završno stručno izvješće (elaborat). \nKako je šest mjeseci prekratak rok za završno izvješće sa zahtjevnijih, opsežnijih, kompleksnijih i/ili dugotrajnih arheoloških istraživanja rok za predaju završnog izvješća trebalo bi produžiti na barem godinu dana od predaje preliminarnog izvješća."]
[36,"PRIJATELJI BAŠTINE - AMICI HEREDITATIS, IVANIĆ-GRAD","VI. STRUČNO IZVJEŠĆE O REZULTATIMA ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 16.","Potrebno je precizirati odredbu stavka 4., prema kojoj stručni voditelj dostavlja Ministarstvu skraćeno stručno izvješće koje je Ministarstvo „dužno objaviti“. U postojećem obliku odredba je nedovoljno jasna jer ne navodi gdje, na koji način i u kojem roku Ministarstvo objavljuje ta izvješća. Kako bi se osigurala transparentnost rada i ujednačena praksa, potrebno je izričito odrediti platformu ili službeni informacijski sustav na kojem se izvješća objavljuju (npr. mrežna stranica Ministarstva, javno dostupna digitalna baza arheoloških istraživanja, portal eKultura... s obzirom da je zadnja verzija Hrvatskog arheološkog godišnjaka javno objavljena 2020. godine).\n\nTakođer, bilo bi korisno dodatno propisati da sva stručna izvješća (preliminarna, završna i skraćena) budu javno dostupna nakon predaje i završetka eventualnih postupaka provjere. Javni uvid u izvješća povećao bi transparentnost upravljanja arheološkom baštinom, omogućio bolji uvid istraživačima, studentima i lokalnoj zajednici te spriječio probleme zbog nedostupnosti dokumentacije. Jasno definiranje mjesta objave i omogućavanje javnog pristupa pridonijelo bi većoj otvorenosti, boljoj kontroli kvalitete i usklađenosti prakse s europskim standardima transparentnosti."]
[37,"ARHEOLOŠKI MUZEJ  U ZAGREBU","VI. STRUČNO IZVJEŠĆE O REZULTATIMA ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 17.","Svaki sustav predaje izvješća zahtjeva nadzor nad njihovim sadržajem i kvalitetom, što ponovo nije propisano ovim pravilnikom. Nisu propisane ni prikladne sankcije nepredane izvještaje (vidi čl. 20): npr. dozvola neće biti izdana ako voditelj istraživanja nije predao jedno preliminarno i tri završna izvještaja, odnosno ne smije imati više od dva nepredana završna izvješća."]
[38,"ANDREA DEVLAHOVIĆ","VII. IZNOŠENJE DOKUMENTACIJE, UZORAKA I NALAZA,\nČlanak 18.","Stavak 2. Ovdje proizlazi da je za iznošenje arheoloških uzoraka radi stručnih analiza potrebno tražiti posebno odobrenje čak i kada se takve analize provode kao sastavni dio već odobrenog arheološkog istraživanja.\nPrijedlog izmjene: \nIznošenje arheoloških uzoraka radi stručnih analiza koje su sastavni dio odobrenog arheološkog istraživanja dopušteno je bez dodatnog odobrenja, pod uvjetom da je potreba za takvim analizama navedena u odobrenju za istraživanje. U ostalim slučajevima iznošenje arheoloških uzoraka radi analize u inozemstvo, kao i pokretnih arheoloških nalaza moguće je samo uz odobrenje Ministarstva, a pod uvjetima propisanim Zakonom o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara."]
[39,"ARHEOLOŠKI MUZEJ  U ZAGREBU","VII. IZNOŠENJE DOKUMENTACIJE, UZORAKA I NALAZA,\nČlanak 18.","Članak 18, stavak 1: Stavak  1 napisan je kao da dokumentaciju  s arheoloških istraživanja čine neki papiri. Riječ je, najčešće, o iznimno kompleksnom setu izvorno digitalnih ili digitaliziranih podataka koje treba jasno definirati te zadati formate u kojima ih je potrebno pohranjivati. Iz istog je razloga potrebno organizirati i središnji sustav pohrane, vjerojatno pod nadzorom glavnog konzervatorskog ureda, koji je sposoban osigurati dugoročno očuvanje tih podataka. S druge strane javno dijeljenje podataka treba biti prioritet pa kako svi podaci i prikupljani materijal imaju embargo od dvije godine, nakon isteka tog embarga, trebalo bi težiti osiguranju javne dostupnosti.\n\nČlanak 18, stavak 3: Odgovornost za obradu podataka, nalaza i uzoraka je na voditelju istraživanja i trebalo bi na njega prenijeti mogućnost traženja prava iznošenja. Nakon isteka roka za predaju, podnosi ustanova zadužena za pohranu"]
[40,"ANDREA DEVLAHOVIĆ","VIII. OBJAVLJIVANJE REZULTATA ARHEOLOŠKIH ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 19.","Stavak 1. Samo voditelj(i) istraživanja mogu imati pravo na prvoobjavu, a ne nositelj (pravna osoba).\nStavak 3. Što je to točno “preslika u boji”? Neprihvatljivo je da muzeji (realno, to su „ustanove određene za trajnu pohranu nalaza“) imaju obvezu digitaliziranja terenske dokumentacije trošeći pritom ionako ograničene resurse. Digitalna dokumentacija mora biti obveza istraživača, a ne ustanove gdje se vrši spomenuta pohrana."]
[41,"ARHEOLOŠKI MUZEJ  U ZAGREBU","VIII. OBJAVLJIVANJE REZULTATA ARHEOLOŠKIH ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 19.","Članak 19, stavak 1: Zašto nositelj istraživanja ima pravo na prvu objavu. To je u osnovi pravna osoba koja zapošljava voditelja istraživanja te na sebe treba preuzeti odgovornosti vezane uz organizaciju  i financije. Voditelj istraživanja na sebe preuzima odgovornosti vezane uz izvedbu i rezultate istraživanje te obradu podataka i materijala.\n\nČlanak 19, stavak 3: Bez dodatnog osvrtanja na „presliku u boji“ (vidi komentar čl. 18, stavak 1), potrebno je istaknuti da je obično riječ o malom, lokalnom muzeju koji često nema uvjete za dugotrajnu pohranu i očuvanje digitalnih podataka. Za pohranu dokumentacije, koja je danas skoro isključivo digitalna, potrebno uspostaviti i dodatnu pohranu, svojevrsni središnji digitalni arhiv, vjerojatno pod nadzorom glavnog konzervatorskog ureda, jer muzeji u većini slučajeva nemaju kapacitete za dugoročno očuvanje digitalnih podataka. \nDugoročni plan trebala bi biti i uspostava fizičkih čuvaonica, odnosno nacionalnog ili  regionalnih depoa u kojima bi bilo moguće pohranjivati i pokretni arheološki materijal (studijske zbirke): posebno npr. kosturne ostatke, građevinski materijal, velike količine ulomaka keramičkog posuđa, uzorke tla, predmete od kamena i sl.; kako bi omogućili dugoročnu pohranu i očuvanje nalaza za koje muzeji često nemaju dovoljno prostora."]
[42,"PRIJATELJI BAŠTINE - AMICI HEREDITATIS, IVANIĆ-GRAD","VIII. OBJAVLJIVANJE REZULTATA ARHEOLOŠKIH ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 19.","Potrebno je izmijeniti odredbu prema kojoj „prva javna objava mora biti u Republici Hrvatskoj“. Takav zahtjev nije u skladu s realnim uvjetima znanstvene produkcije, a ni sa širim pravnim okvirom.\n\nPrije svega, Republika Hrvatska je članica Europske unije, unutar koje vrijede načela slobodnog protoka ljudi, usluga i znanja. Ako je zakon već predvidio da na arheološkim istraživanjima mogu sudjelovati i strane fizičke i pravne osobe (šoo je jasno navedeno u članku 9.), neopravdano je ograničiti prvo javno predstavljanje rezultata isključivo na teritorij Republike Hrvatske. Sudionici iz drugih država imaju vlastite znanstvene obveze, publikacijske mogućnosti i mreže, te je ograničavanje objave prostorom nepotrebno i kontraproduktivno.\n\nDodatno, realno stanje u hrvatskoj znanstvenoj i stručnoj izdavačkoj praksi pokazuje da je proces objave u domaćim časopisima dugotrajan, spor i logistički otežan, a broj relevantnih publikacijskih platformi vrlo je ograničen. U takvom sustavu prisiljavanje da se prva objava nužno dogodi u RH ne doprinosi kvaliteti, već naprotiv, može usporiti objavu rezultata, otežati međunarodnu vidljivost istraživanja i ograničiti znanstvenu konkurentnost hrvatske arheologije.\n\nTakođer je poznato da se ove odredbe mnogi u praksi ionako ne drže, osobito kod međunarodnih timova koji prve rezultate prezentiraju na stranim konferencijama ili u međunarodnim publikacijama. Zakon bi trebao regulirati stvarne potrebe struke, a ne održavati formalnosti koje nisu provedive i ne pridonose znanstvenoj kvaliteti.\n\nStoga je potrebno brisati uvjet da prva javna objava mora biti u Republici Hrvatskoj. Rezultati se trebaju moći objaviti bilo gdje, uz zadržavanje svih ostalih obveza prema državi: predaju dokumentacije, nalaza i elaborata u propisanom roku te poštivanje pravila zaštite kulturne baštine."]
[43,"ARHEOLOŠKI MUZEJ  U ZAGREBU","IX. ODOBRENJE ZA NOVO ARHEOLOŠKO ISTRAŽIVANJE,\nČlanak 20.","Članak 20 treba staviti iza čl.17.\n\nČlanak 20, stavak 1: Ovo nema smisla i porebno je izbaciti. Za nositelje istraživanja obično radi više voditelja istraživanja koji trebaju biti odgovorni za predaju izvješća. Nositelj istraživanja treba biti odgovoran za druge, obično financijski uvjetovane rokove: konzervaciju nalaza i nalazišta, predaju inventara istraživanja nadležnoj ustanovi i sl. te na temelju toga eventualno biti uskraćen za dozvolu (vidi komentar uz čl. 15, st. 3)\n\nČlanak 20, stavak 2: Predaja svih završnih izvješća ne može biti uvjet za dobivanje dozvole. Voditelj najčešće nije jedina osoba koja radi na pripremi završnih izvješća. U tome često sudjeluje cijeli tim koji radi na poslijeterenskoj obradi dokumentacije te nalaza i uzoraka i to može jako dugo trajati. Dok čeka obradu, besmisleno je da ne može voditi novo istraživanje. Bilo bi puno smislenije da ima predviđene sankcije, odnosno nemogućnost dobivanje nove dozvole ako je dužan jedno preliminarno ili tri završna izvješća (vidi komentar uz čl. 17)."]
[44,"PRIJATELJI BAŠTINE - AMICI HEREDITATIS, IVANIĆ-GRAD","IX. ODOBRENJE ZA NOVO ARHEOLOŠKO ISTRAŽIVANJE,\nČlanak 20.","Potrebno je uvesti sankcije za nedostatak objavljivanja rezultata: ako stručni voditelji godinama ne objavljuju rezultate svojih istraživanja, trebalo bi im privremeno onemogućiti daljnje dobivanje dozvola ili financijskih sredstava za nova istraživanja dok ne ispune osnovne obveze znanstvene diseminacije. Time bi se potakla odgovornost, spriječilo nakupljanje neobjavljenih podataka i osiguralo da arheološka baština bude pravovremeno i transparentno prezentirana javnosti i stručnoj zajednici."]
[45,"ARHEOLOŠKI MUZEJ  U ZAGREBU","X. ZAVRŠNE ODREDBE,\n Prilog 1","Predaja digitalnih podataka zahtijevala definiranje formata, predaja prostornih podataka zahtijeva definiranje koordinatnog sustava, a sadržaj završnog izvješća u odnosu na preliminarno trebalo bi proširiti i detaljnije definirati.\nDodatno je pitanje uspostave sustava za ujednačenu kontrolu kvalitete predanih dokumenata."]