{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":9,"n_cols":6,"rows_kept":9,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu prijedloga Pravilnika o arheološkim istraživanjima"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"PRIJATELJI BAŠTINE - AMICI HEREDITATIS, IVANIĆ-GRAD","III. STRUČNI VODITELJ I SUDIONICI ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 5.","Potrebno je izmijeniti odredbu prema kojoj se dvije godine radnog iskustva stručnog voditelja računaju isključivo nakon završetka studija. Takav uvjet nije racionalan niti odražava stvarne okolnosti rada u arheologiji. Brojni studenti tijekom studija sudjeluju na terenskim istraživanjima u istim poslovima i odgovornostima koje kasnije obavljaju kao diplomirani arheolozi, od terenske dokumentacije do logističke organizacije i vođenja manjih timova. To je jednakovrijedno radno iskustvo koje se ne može i ne smije zanemariti samo zato što je stečeno prije formalne diplome.\n\nInzistiranje na iskustvu „nakon završetka studija“ proizvelo bi još veću generacijsku blokadu: magistri arheologije, iako već potpuno kompetentni i možda s 5 godina terenskog iskustva, ostali bi godinama u statusu terenskih radnika i ne bi mogli obavljati poslove za koje su se školovali. Time se usporava profesionalni razvoj i slabi kapacitet struke, koja već sada ima manjak osposobljenih voditelja istraživanja. Isto se odnosi i za zamjenika voditelja istraživanja.\n\nArheologiji su potrebni stručnjaci koji mogu preuzeti odgovornost, voditi projekte i osigurati kvalitetu istraživanja. Zato radno iskustvo treba priznati u cijelosti, neovisno o tome kada je stečeno, jer je iskustvo u struci jednako vrijedno i prije i nakon stjecanja diplome. Također, potrebno je definirati i kako se vrednuje navedeno radno iskustvo - radnom knjižicom, ugovorima, potvrdama, i sl."]
[2,"KARLO SRDOČ","III. STRUČNI VODITELJ I SUDIONICI ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 5.","\"(3) Stručni voditelj mora imati završen sveučilišni diplomski studij ili sveučilišni integrirani prijediplomski i diplomski studij ili stručni diplomski studij iz područja arheologije, iskustvo u organizaciji istraživanja te najmanje dvije godine iskustva stečenog sudjelovanjem u terenskim istraživanjima nakon završetaka studija.\"\n\n Obavezno izbaciti uvjet da se radno iskustvo broji nakon završetka studija. Radno iskustvo je radno iskustvo, neovisno je li to prije ili poslije diplome. Ovako će arheologija završiti sa još hrpu magistara koji se neće moći baviti strukom za koju su studirali, a već su dvije godine terenskih poslova tijekom studija i time stekli iskustvo. Hrvatskoj arheologiji ne trebaju magistri na lopatama, nego magistri koji vode istraživanja i arheološke nadzore.\n\nPrijedlog novog teksta:\n\"(3) Stručni voditelj mora imati završen sveučilišni diplomski studij ili sveučilišni integrirani prijediplomski i diplomski studij ili stručni diplomski studij iz područja arheologije, iskustvo u organizaciji istraživanja te najmanje dvije godine iskustva stečenog sudjelovanjem u terenskim istraživanjima.\""]
[3,"KARLO SRDOČ","III. STRUČNI VODITELJ I SUDIONICI ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 7.","„(1) Stručni voditelj arheološkog istraživanja dužan je svakodnevno biti nazočan na nalazištu te u istom razdoblju može biti voditelj samo jednog istraživanja. U slučaju njegove spriječenosti, na nalazištu mora biti nazočan njegov zamjenik.“\n\nZajedno sa člankom 20.\n\n\"(1) Nositelju odobrenja za arheološko istraživanje ne može se izdati odobrenje za drugo arheološko istraživanje sve dok ne ispuni obveze iz prethodnog arheološkog istraživanja određene člankom 16. ovog Pravilnika.\"\n\nIako svakodnevna prisutnost voditelja ili njegova zamjenika na terenskom istraživanju doista mora biti apsolutni imperativ, ograničavanje jedne kvalificirane osobe na vođenje samo jednog istraživanja (bilo sustavnog i zaštitnog istraživanja ili arheološkog nadzora) predstavlja potencijalno iznimno štetnu mjeru za čitavu arheološku djelatnost te će posredno utjecati i na sektore koji ovise o radu arheologa. Takva bi mjera paralizirala voditelje istraživanja i onemogućila im prijavu na nove natječaje sve dok prethodno istraživanje ne bude dovršeno i dok se ne preda završna dokumentacija. To će gotovo sigurno rezultirati drastičnim smanjenjem dostupne kvalificirane radne snage, jer neće biti dovoljno stručnjaka koji se mogu prijavljivati na nove natječaje.\n\nNa kraju, došlo bi do lančanih kašnjenja rokova u graditeljstvu, što bi dodatno štetilo gospodarstvu. Na kraju, takva bi odredba pružatelje usluga vođenja arheoloških istraživanja gotovo sigurno prisilila na višestruko povećanje cijena kako bi ostali isplativi, a takvo nešto si trenutačno državno gospodarsko stanje ne može baš priuštiti.\n\nLogika ove mjere je kao da se od doktora medicine traži da bude ograničen na samo jednog pacijenta, odvjetnika na samo jednog klijenta ili managera na samo jedan aktivni projekt."]
[4,"PRIJATELJI BAŠTINE - AMICI HEREDITATIS, IVANIĆ-GRAD","VI. STRUČNO IZVJEŠĆE O REZULTATIMA ARHEOLOŠKOG ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 16.","Potrebno je precizirati odredbu stavka 4., prema kojoj stručni voditelj dostavlja Ministarstvu skraćeno stručno izvješće koje je Ministarstvo „dužno objaviti“. U postojećem obliku odredba je nedovoljno jasna jer ne navodi gdje, na koji način i u kojem roku Ministarstvo objavljuje ta izvješća. Kako bi se osigurala transparentnost rada i ujednačena praksa, potrebno je izričito odrediti platformu ili službeni informacijski sustav na kojem se izvješća objavljuju (npr. mrežna stranica Ministarstva, javno dostupna digitalna baza arheoloških istraživanja, portal eKultura... s obzirom da je zadnja verzija Hrvatskog arheološkog godišnjaka javno objavljena 2020. godine).\n\nTakođer, bilo bi korisno dodatno propisati da sva stručna izvješća (preliminarna, završna i skraćena) budu javno dostupna nakon predaje i završetka eventualnih postupaka provjere. Javni uvid u izvješća povećao bi transparentnost upravljanja arheološkom baštinom, omogućio bolji uvid istraživačima, studentima i lokalnoj zajednici te spriječio probleme zbog nedostupnosti dokumentacije. Jasno definiranje mjesta objave i omogućavanje javnog pristupa pridonijelo bi većoj otvorenosti, boljoj kontroli kvalitete i usklađenosti prakse s europskim standardima transparentnosti."]
[5,"PRIJATELJI BAŠTINE - AMICI HEREDITATIS, IVANIĆ-GRAD","VIII. OBJAVLJIVANJE REZULTATA ARHEOLOŠKIH ISTRAŽIVANJA,\nČlanak 19.","Potrebno je izmijeniti odredbu prema kojoj „prva javna objava mora biti u Republici Hrvatskoj“. Takav zahtjev nije u skladu s realnim uvjetima znanstvene produkcije, a ni sa širim pravnim okvirom.\n\nPrije svega, Republika Hrvatska je članica Europske unije, unutar koje vrijede načela slobodnog protoka ljudi, usluga i znanja. Ako je zakon već predvidio da na arheološkim istraživanjima mogu sudjelovati i strane fizičke i pravne osobe (šoo je jasno navedeno u članku 9.), neopravdano je ograničiti prvo javno predstavljanje rezultata isključivo na teritorij Republike Hrvatske. Sudionici iz drugih država imaju vlastite znanstvene obveze, publikacijske mogućnosti i mreže, te je ograničavanje objave prostorom nepotrebno i kontraproduktivno.\n\nDodatno, realno stanje u hrvatskoj znanstvenoj i stručnoj izdavačkoj praksi pokazuje da je proces objave u domaćim časopisima dugotrajan, spor i logistički otežan, a broj relevantnih publikacijskih platformi vrlo je ograničen. U takvom sustavu prisiljavanje da se prva objava nužno dogodi u RH ne doprinosi kvaliteti, već naprotiv, može usporiti objavu rezultata, otežati međunarodnu vidljivost istraživanja i ograničiti znanstvenu konkurentnost hrvatske arheologije.\n\nTakođer je poznato da se ove odredbe mnogi u praksi ionako ne drže, osobito kod međunarodnih timova koji prve rezultate prezentiraju na stranim konferencijama ili u međunarodnim publikacijama. Zakon bi trebao regulirati stvarne potrebe struke, a ne održavati formalnosti koje nisu provedive i ne pridonose znanstvenoj kvaliteti.\n\nStoga je potrebno brisati uvjet da prva javna objava mora biti u Republici Hrvatskoj. Rezultati se trebaju moći objaviti bilo gdje, uz zadržavanje svih ostalih obveza prema državi: predaju dokumentacije, nalaza i elaborata u propisanom roku te poštivanje pravila zaštite kulturne baštine."]
[6,"PRIJATELJI BAŠTINE - AMICI HEREDITATIS, IVANIĆ-GRAD","IX. ODOBRENJE ZA NOVO ARHEOLOŠKO ISTRAŽIVANJE,\nČlanak 20.","Potrebno je uvesti sankcije za nedostatak objavljivanja rezultata: ako stručni voditelji godinama ne objavljuju rezultate svojih istraživanja, trebalo bi im privremeno onemogućiti daljnje dobivanje dozvola ili financijskih sredstava za nova istraživanja dok ne ispune osnovne obveze znanstvene diseminacije. Time bi se potakla odgovornost, spriječilo nakupljanje neobjavljenih podataka i osiguralo da arheološka baština bude pravovremeno i transparentno prezentirana javnosti i stručnoj zajednici."]