{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":60,"n_cols":6,"rows_kept":60,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Prijedlog Pravilnika o Izmjenama i dopunama Pravilnika o boravku državljana trećih zemalja u Republici Hrvatskoj"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"EMILIJA IVETIĆ","P R A V I L N I K","UDRUGA HRVATSKIH CESTOVNIH PRIJEVOZNIKA dostavlja svoj komentar u nastavku.\n\nUdruga hrvatskih cestovnih prijevoznika okuplja poslodavce koji zapošljavaju značajan broj državljana trećih zemalja, osobito u zanimanju profesionalni vozač, koje je dugoročno i strukturno deficitarno na tržištu rada Republike Hrvatske i Europske unije.\nUdruga razumije i podržava cilj zakonodavca da se spriječe zlouporabe u vezi smještaja stranih radnika, osiguraju dostojanstveni i humani uvjeti boravka i unaprijedi nadzor nad poslodavcima koji osiguravaju smještaj.\n\nMeđutim, smatramo da Prijedlog Pravilnika u dijelu koji se odnosi na primjereni smještaj, ide znatno dalje od nužnog i razmjernog, te uvodi obveze koje nisu utemeljene na realnim potrebama i specifičnostima cestovnog prijevoza, značajno povećavaju administrativni i financijski teret poslodavaca te mogu ozbiljno otežati ili onemogućiti zapošljavanje stranih vozača.\nVažeći Pravilnik detaljno uređuje primjereni smještaj isključivo za sezonske radnike. Prijedlog izmjene Pravilnika proširuje režim primjerenog smještaja na sve radnike kojima se izdaje dozvola za boravak i rad na temelju mišljenja HZZ-a te uvodi detaljne tehničke, prostorne i formalne zahtjeve za sve poslodavce.\nTime se bitno proširuje krug obveznika u odnosu na važeći propis i faktično stvara novi materijalni uvjet za zapošljavanje stranaca, bez jasne razlike između sektora.\nUdruga smatra da je ovakvo proširenje neproporcionalno, osobito za sektor cestovnog prijevoza.\n\nObveza dokazivanja smještaja već u fazi zahtjeva (čl. 46.a)\nPrijedlog propisuje da poslodavac mora uz zahtjev za izdavanje dozvole priložiti ovjeren ugovor o najmu ili izjavu poslodavca kao vlasnika nekretnine.\nProblem u praksi jest da u trenutku podnošenja zahtjeva često nije moguće imati dugoročno riješen i formaliziran smještaj, stoga zahtjev za ovjerenim ugovorom o najmu u toj fazi povećava troškove, produljuje postupke i dovodi do odbijanja zahtjeva iz formalnih razloga.\nPrijedlog Udruge jest da se omogući da se dokaz o primjerenom smještaju dostavlja naknadno, najkasnije prilikom prijave boravišta ili da se u početnoj fazi prihvaća izjava poslodavca bez obveze prilaganja ovjerenih ugovora.\n\nKvadratura, maksimalan broj osoba (čl. 47. i 48.)\nPrijedlog detaljno propisuje minimalnu kvadraturu (14 m² + 6 m²), maksimalan broj osoba u stanu i kući. \nProblem u sektoru cestovnog prijevoza jest da profesionalni vozači ne borave kontinuirano u smještaju, često su fizički prisutni u RH samo dio mjeseca, a dio odmora provode u vozilu ili u matičnoj zemlji. Propisivanje standarda kao da se radi o stalnom kolektivnom stanovanju ne odražava stvarnu situaciju te se dodatno stvara pritisak na tržište najma, osobito u urbanim sredinama.\nPrijedlog Udruge jest uvođenje posebnog režima za profesionalne vozače, kojim bi se kvadratura i maksimalan broj osoba vezali uz stvarno vrijeme boravka u RH, pa bi se time omogućila fleksibilnija organizacija smještaja i izbjegla primjena rigidnih standarda namijenjenih kolektivnom stanovanju.\n\nTrajna odgovornost poslodavca za smještaj (čl. 49.)\nNovi članak 49. izričito propisuje da poslodavac mora osiguravati primjeren smještaj za cijelo vrijeme važenja ugovora o radu.\nProblem je da poslodavac preuzima odgovornost i za situacije na koje nema utjecaj (odlazak radnika, promjena osobnih okolnosti) i koje nisu vezane uz obavljanje rada, te se povećava rizik prekršajne odgovornosti bez jasnih granica.\nPrijedlog Udruge jest jasno razgraničiti razdoblje kada radnik stvarno boravi u RH, razdoblje kada radnik obavlja rad izvan RH te ograničiti odgovornost poslodavca na razumno i kontrolabilno razdoblje.\n\nUdruga smatra da Prijedlog Pravilnika materijalno proširuje obveze poslodavaca u odnosu na Zakon o strancima te uvodi uvjete koji bitno utječu na mogućnost zapošljavanja i time dolazi u zonu u kojoj se pravilnikom uređuju pitanja koja bi trebala biti jasno razrađena u zakonu.\nTakav pristup stvara dodatne administrativne prepreke u sektoru koji već trpi kronični manjak radne snage.\nUdruga hrvatskih cestovnih prijevoznika predlaže da se prijedlog Pravilnika:\n1. izmijeni tako da se ne primjenjuje u punom opsegu na profesionalne vozače ili\n2. dopuni posebnim poglavljem koje će uzeti u obzir prirodu rada u cestovnom prijevozu, povremeni boravak u RH i specifičnosti rada\n3. omogući fleksibilniji i fazni pristup dokazivanju smještaja, bez rigidnih formalnih uvjeta u ranoj fazi postupka."]
[2,"VESNA LABAR","P R A V I L N I K","U članku 5. piše da se u članku 8 iza stavka 1. dodaju novi stavci 2.,itd...u stavku 2. piše da je državljanin treće zemlje obavezan priložiti Potvrdu o zdravstvenom stanju i cijepnom statusu ( Obrazac 18a). U tom obrascu ne piše koji liječnik i zdravstvena ustanova potpisuju taj obrazac. Jesu li to njegov /njezin obiteljski liječnik i zdravstvena ustanova iz zemlje iz koje dolazi taj građanin?"]
[3,"PROJEKT GRAĐANSKIH PRAVA SISAK","P R A V I L N I K,\nČlanak 1.","Ističemo kako nije potrebito dodavati novi st. 2 u čl. 3 jer je u st. 1 predmetnog Pravilnika propisano: Isprave koje se prilažu uz zahtjeve propisane ovim Pravilnikom moraju biti u izvorniku ili ovjerenoj preslici, a mogu se priložiti i preslike isprava koje će službena osoba ovjeriti za potrebe postupka nakon uvida u original. Naime, mišljenja smo da je predmetni stavak nepotreban  jer ono što je podnositelj u obvezi priložiti sadržano je već u odredbi čl. 3 st. 1 važećeg Pravilnika i bespredmetno je dodavati novi st. 2. Isto tako st. 2 ne određuje vremensko ograničenje okončanja postupka, te samim time i definiranja, kojih izvornika isprava."]
[4,"HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA","Članak 1.,\nČlanak 2. ","Ističemo da trenutno važeći čl. 3. pravilnika ne treba mijenjati jer propisuje da isprave koje se prilažu uz zahtjeve propisane ovim Pravilnikom moraju biti u izvorniku ili ovjerenoj preslici, a mogu se priložiti i preslike isprava koje će službena osoba ovjeriti za potrebe postupka nakon uvida u original, čime pruža dostatnu fleksibilnost podnositeljima, ali i pravnu sigurnost svim nadležnim institucijama. Propisivanjem dodatne mogućnosti traženja izvornika se direktno suprotstavlja odredbama stavka 1. te potencijalno nameće dodatnu obvezu i trošak podnositelju."]
[5,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","Članak 1.,\nČlanak 2. ","Članica HGK koja se bavi ugostiteljskom djelatnošću ističe sljedeće: \n\"Molimo pojašnjenje što za zakonodavca znači \"do okončanja postupka\" i na koje se isprave točno misli i što se točno mijenja. Poslodavac ne može imati originale svih isprava do ulaska državaljana trećih zemalja na prostor RH (npr. putovnica). I do sada smo trebali prilikom prijave boravka državaljana trećih zemalja dostaviti originale ugovora o radu, putovnicu, potvrdu o nekažnjavanju, ovjereni ugovor za smještaj radnika.\""]
[6,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","P R A V I L N I K,\nČlanak 4.","Pozdravljamo proširenje kategorija osoba koje su izuzete od obveze podnošenja dokaza da nisu pravomoćno osuđene za kaznena djela iz matične države ili države u kojoj je osoba boravila duže od godine dana neposredno prije dolaska u Republiku Hrvatsku.\nS obzirom da se članovi obitelji osoba koje imaju odobrenu međunarodnu zaštitu često nalaze u ranjivom položaju, ili i sami potpadaju u ranjive kategorije osoba, smatramo da bi i članovi obitelji osoba koje imaju status međunarodne zaštite trebali, u određenim okolnostima, biti izuzeti od ove obveze. To bi minimalno trebale biti ranjive kategorije (primjerice uz gore navedene žrtve trgovanja i djecu bez pratnje, također  i osobe lišene poslovne sposobnosti, djeca, starije i nemoćne osobe, teško bolesne osobe, osobe s invaliditetom, trudnice, samohrani roditelji s maloljetnom djecom, osobe s duševnim smetnjama te žrtve mučenja, silovanja ili drugog psihičkog, fizičkog i spolnog nasilja, kao što su žrtve sakaćenja ženskih spolnih organa itd), ali jednako tako i članovi obitelji koji dolaze iz onih zemalja podrijetla gdje nadležne institucije ne funcioniraju pa stoga ovakav dokaz ne mogu pribaviti.\nStoga, predlažemo da se razmotri uvođenje odgovarajuće odredbe u pravilnik koja jasno definira okolnosti u kojima članovi obitelji osoba pod međunarodnom zaštitom mogu biti izuzeti od ove obveze."]
[7,"MÉDECINS DU MONDE ASBL - DOKTERS VAN DE WERELD VZW","P R A V I L N I K,\nČlanak 5.","-Komentar na članak 5:\nKao organizacija koja dugi niz godina surađuje s osobama s kroničnim bolestima i drugim ranjivim skupinama, želimo skrenuti pozornost na nekoliko aspekata članka 5. koje smatramo važnima za dodatno razmatranje.\nPretpostavljamo da je svrha ove odredbe prvenstveno povezana s javnozdravstvenim razlozima, osobito u kontekstu zaraznih bolesti koje mogu predstavljati ozbiljan rizik za zdravlje. Međutim, želimo upozoriti da formulacija članka i Obrasca 18a u sadašnjem obliku može dovesti do neizravne ili izravne diskriminacije osoba s kroničnim bolestima, što nije u skladu s ustavnim i međunarodnim standardima.\nUstav Republike Hrvatske jamči jednako postupanje i zabranu diskriminacije (čl. 14.), a Zakon o suzbijanju diskriminacije izričito navodi zdravstveno stanje kao zabranjeni osnov. Pakt o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima (ICESCR), čl. 12., jamči pravo na najvišu moguću razinu tjelesnog i duševnog zdravlja bez diskriminacije, dok Vijeće Europe naglašava da javne politike moraju štititi dostojanstvo i punu društvenu uključenost oboljelih.\nVažno je također istaknuti da se zdravstveno stanje može mijenjati, a potpisivanje izjave pod materijalnom i pravnom odgovornošću može dovesti do toga da svaka kasnija promjena bude tumačena kao „neistinit navod“, što stvara pravnu nesigurnost i nepotrebnu stigmu. Formulacije koje sugeriraju da kronične bolesti predstavljaju prepreku za rad ili društveni život dodatno podrivaju dostojanstvo i jednaka prava oboljelih, kao i stigmu prema osobama koje boluju od kroničnih bolesti. Standardi Vijeća Europe naglašavaju da se kronične bolesti moraju tretirati bez stigme, a UN i WHO upozoravaju na štetnost praksi koje dovode do povrede autonomije i uskraćivanja prava zbog zdravstvenog statusa.\n\n- Komentar na Obrazac 18a:  \nObrazac 18a u sadašnjem obliku sadrži elemente koji mogu dovesti do povrede privatnosti i diskriminacije. Potpisivanje izjave „Izjavljujem da ne bolujem od kroničnih bolesti…“ nosi rizik stigmatizacije i pravne nesigurnosti, osobito jer se zdravstveno stanje može mijenjati, a svaka promjena može biti tumačena kao „neistinit navod“. Standardi Vijeća Europe naglašavaju da se kronične bolesti moraju tretirati bez stigme, a UN i WHO upozoravaju na štetnost praksi koje dovode do povrede autonomije i uskraćivanja prava zbog zdravstvenog statusa. \nPodaci o zdravlju spadaju u posebnu kategoriju osobnih podataka, a njihova obrada dopuštena je samo uz jasnu pravnu osnovu, svrhu i proporcionalnost, u skladu s GDPR-om. Ako se u Obrascu 18a predviđa široko prikupljanje podataka o zdravstvenom i cjepnom statusu bez jasne pravne osnove, svrhe, minimalnog opsega, rokova čuvanja i tehničkih mjera zaštite, to može biti suprotno GDPR-u i nacionalnom pravu.\nPredlažemo uklanjanje dijela koji sadrži izjavu „Izjavljujem da ne bolujem od kroničnih bolesti…“ jer takva formulacija nosi rizik diskriminacije, povrede privatnosti i stigmatizacije osoba koje boluju od kroničnih bolesti. Umjesto toga, obrazac bi trebao sadržavati samo podatke relevantne za zarazne bolesti koje predstavljaju ozbiljan rizik za javno zdravlje, u skladu sa službenim popisom iz Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti (NN 60/2014 i izmjene), uz jasnu pravnu osnovu, svrhu, rokove čuvanja i tehničke mjere zaštite u skladu s GDPR-om."]
[8,"PROJEKT GRAĐANSKIH PRAVA SISAK","P R A V I L N I K,\nČlanak 5.","Potrebito je definirati koja struka obavlja zdravstveni pregled u st. 4. \nNameće se pitanje kako će osobe bez dokumenata i nereguliranog ZO obaviti taj zdravstveni pregled da bi dobile potvrdu, te kako će snositi troškove tog zdravstvenog pregleda npr. osobe bez državljanstva u RH. Naime, mišljenja smo kako  je ovo otegotna okolnost za državljane 3Z i stvara dodatnu prepreku za reguliranje prvog privremenog boravka u RH, te slijedom toga i prava na rad."]
[9,"HRVATSKA UDRUGA TURIZMA","P R A V I L N I K,\nČlanak 5.","A) Predlažemo stavak 2. članka 8. izmijeniti i definirati u sljedećem tekstu: „Državljanin treće zemlje iz viznog režima zahtjevu iz stavka 1. ovoga članka prilaže i dokaz kojim se potvrđuje da ne boluje od tuberkuloze, da nije kliconoša Salmonellae tiphy.“\n\nObrazloženje:\nObveza ishođenja potvrda o cijepljenju će bitno otežati angažiranje radnika iz država koje nemaju propisanu obvezu cijepljenja, što će smanjiti resurse radne snage te će usporiti proces selekcije kandidata u zemljama koje imaju propisanu obvezu cijepljenja:\n- zbog migracije stanovnika tijekom života u odnosu na dob kada se cijepe, pa je upitno kako će uspješno prikupiti navedene potvrde,\n- zbog potvrda koje će biti na stranom jeziku pa će se morati prevoditi, što će zahtijevati dodatno vrijeme i angažman poslodavaca.\n\nB) U stavku 3. članka 8. predlažemo obvezu zdravstvenog pregleda prilikom produljenja dozvole za boravak i rad provoditi isključivo kod prvog produljenja.  \nAlternativno, predlažemo u stavku 3.predvidjeti kako je potrebno priložiti jedino dokaz o obavljenom zdravstvenom pregledu, a ne i obrazac 18a.\n\nObrazloženje: \nI dalje smatramo da regulaciji zdravstvenih pregleda nije mjesto u pravilniku o  smještaju. Potrebno je detaljnije definirati obveze -  primjer, u obrascu nije navedeno za što radnik mora biti cijepljen i koliko doza.\n\nC) Predlažemo u stavku 4. članka 8. predvidjeti mogućnost zdravstvenih pregleda i kod privatnih zdravstvenih ustanova kada poslodavac osigurava pregled radnicima. \n\nObrazloženje:\nS ciljem jačanja kapaciteta za osiguravanjem zdravstvenog stanja našeg društva  i s obzirom na moguće nedostatne kapacitete zavoda predlažemo predvidjeti mogućnost obavljanja zdravstvenih pregleda i kod privatnih zdravstvenih ustanova kada poslodavac osigurava pregled radnicima. \n\nD) Alternativni prijedlog i komentar:\nPredlažemo razmotriti dodatne mogućnosti provjere zdravstvenog stanja radnika te smatramo oportunim propisati da državljani trećih zemalja koji nisu u mogućnosti priložiti tražene dokaze iz novog stavka 2. imaju obavezu nedostajuća cijepljenja obaviti u određenom roku (npr. 3 mjeseca) od ulaska u Republiku Hrvatsku, a ne već pri podnošenju zahtjeve za dozvolu za boravak i rad. \n\nObrazloženje:\nObvezu prilaganja obrasca 18a (Potvrda o zdravstvenom stanju i cijepanom statusu) smatramo nepotpuno i nedovoljno razrađenom, budući je propisana paušalno, ne navodeći koje se struke i institucije uzimaju u obzir prilikom provjere vjerodostojnosti tog obrasca, niti na koji će se način utvrditi da je pregled zaista odrađen. Ostavlja se dojam da se ovom obvezom pokušava nadomjestiti nemogućnost učinkovite provjere zdravstvenog stanja i vjerodostojnosti stvarnog stanja, što ne bi trebao biti dojam javnosti koji ostavlja ovo zakonsko uređenje. Takva obveza stvara nesigurnost i problem u praksi, a ne rješava zaista faktični problem."]
[10,"UDRUGA PODUZETNIKA U HOTELIJERSTVU HRVATSKE","P R A V I L N I K,\nČlanak 5.","Predlažemo razmotriti dodatne mogućnosti provjere zdravstvenog stanja radnika te smatramo oportunim propisati da državljani trećih zemalja koji nisu u mogućnosti priložiti tražene dokaze iz novog stavka 2. imaju obavezu nedostajuća cijeljenja obaviti u određenom roku (npr. 3 mjeseca) od ulaska u Republiku Hrvatsku, a ne već pri podnošenju zahtjeve za dozvolu za boravak i rad. \n\nObrazloženje:\nObvezu prilaganja obrasca 18a (Potvrda o zdravstvenom stanju i cijepnom statusu) smatramo nepotpuno i nedovoljno razrađenom, budući je propisana paušalno, ne navodeći koje se struke i institucije uzimaju u obzir prilikom provjere vjerodostojnosti tog obrasca niti na koji će se način utvrditi da je pregled zaista odrađen. Ostavlja se dojam da se ovom obvezom pokušava nadomjestiti nemogućnost učinkovite provjere zdravstvenog stanja i vjerodostojnosti stvarnog stanja, što ne bi trebao biti dojam javnosti koji ostavlja ovo zakonsko uređenje. Takva obveza stvara nesigurnost i problem u praksi, a ne rješava zaista faktični problem."]
[11,"UDRUGA PODUZETNIKA U HOTELIJERSTVU HRVATSKE","P R A V I L N I K,\nČlanak 5.","Predlažemo u stavku 4. članka 8. predvidjeti mogućnost zdravstvenih pregleda i kod privatnih zdravstvenih ustanova kada poslodavac osigurava pregled radnicima. \n\nObrazloženje:\nS ciljem jačanja kapaciteta za osiguravanjem zdravstvenog stanja našeg društva  i s obzirom na moguće nedostatne kapacitete zavoda, predlažemo predvidjeti mogućnost obavljanja zdravstvenih pregleda i kod privatnih zdravstvenih ustanova kada poslodavac osigurava pregled radnicima."]
[12,"UDRUGA PODUZETNIKA U HOTELIJERSTVU HRVATSKE","P R A V I L N I K,\nČlanak 5.","U stavku 3. članka 8. predlažemo obvezu zdravstvenog pregleda prilikom produljenja dozvole za boravak i rad provoditi isključivo kod prvog produljenja.  \n\nAlternativno, predlažemo u stavku 3. predvidjeti kako je potrebno priložiti jedino dokaz o obavljenom zdravstvenom pregledu, a ne i obrazac 18a.\n\nObrazloženje: \nI dalje smatramo da regulaciji zdravstvenih pregleda nije mjesto u pravilniku o  smještaju. Potrebno je detaljnije definirati obveze -  primjer, u obrascu nije navedeno za što radnik mora biti cijepljen i koliko doza."]
[13,"UDRUGA PODUZETNIKA U HOTELIJERSTVU HRVATSKE","P R A V I L N I K,\nČlanak 5.","a) Predlažemo stavak 2. članka 8. izmijeniti na način da sada glasi:  \n„Državljanin treće zemlje iz viznog režima zahtjevu iz stavka 1. ovoga članka prilaže i dokaz kojim se potvrđuje da ne boluje od tuberkuloze, da nije kliconoša Salmonellae tiphy.“\n\nObrazloženje:\nObveza ishođenja potvrda o cijepljenju će bitno otežati angažiranje radnika iz država koje nemaju propisanu obvezu cijepljenja, što će smanjiti resurse radne snage te će usporiti proces selekcije kandidata u zemljama koje imaju propisanu obvezu cijepljenja:\n- zbog migracije stanovnika tijekom života u odnosu na dob kada se cijepe, pa je upitno kako će uspješno prikupiti navedene potvrde,\n- zbog potvrda koje će biti na stranom jeziku pa će se morati prevoditi, što će zahtijevati dodatno vrijeme i angažman poslodavaca."]
[14,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","P R A V I L N I K,\nČlanak 5.","Predložena obveza da državljanin treće zemlje koji dolazi iz viznog režima, uz zahtjev za izdavanje odobrenja za prvi privremeni boravak  mora priložiti Potvrdu o zdravstvenom stanju i cijepljenju (Obrazac 18a) iz članka 8. stavka 2. uvodi se  pravilnikom, iako sam Zakon o strancima jasno propisuje uvjete za odobravanje privremenog boravka, te ne predviđa dodatnu obvezu prilaganja potvrde o zdravstvenom stanju i cijepljenju.\nOvakva obveza predstavlja dodatno administrativno i financijsko opterećenje za stranke. Ovo je  posebno izazovno  za članove obitelji osoba pod međunarodnom zaštitom, pri čemu nije jasna svrha i opravdanost postavljanja ovakvog uvjeta. Naime, u praksi članovi obitelji osoba pod međunarodnom zaštitom u pravilu dolaze iz država za čije je državljane ishođenje dugotrajne vize za ulazak u Republiku Hrvatsku obvezan preduvjet. U kontekstu spajanja obitelji to znači da procedura traje dugo jer im se prvo treba odobriti  privremeni boravak, a zatim i dugotrajna viza, prije nego član obitelji konačno i dođe  u Republiku Hrvatsku. Stoga nije sasvim jasna svrha pribavljanja ovakve potvrde. Naime, tijekom tog razdoblja dok traje postupak, zdravstveno stanje i cijepni status osobe mogu se promijeniti, što uvjet prilaganja ove potvrde čini administrativno upitnim.\nDok je smisao potvrde o cijepnom statusu donekle razumljiv, smatramo da zahtjev za potvrdom o cjelokupnom zdravstvenom stanju nije opravdan, te uvođenje ove obaveze može stvoriti nepotrebne prepreke u postupku spajanja obitelji.  Dodatno, osobito problematičnom s aspekta zabrane diskriminacije i  zaštite osobnih podataka ocjenjujemo izjavu sadržanu u Obrascu 18a, prema kojoj podnositelj zahtjeva izjavljuje da „ne boluje od kroničnih bolesti (npr. malignih, neuroloških, endokrinoloških ili psihičkih bolesti) koje narušavaju njegovo zdravlje i radnu sposobnost“. Zdravstveno stanje i nepostojanje kronične ili psihičke bolesti ne mogu biti osnova za ograničavanje prava na boravak, osobito u slučajevima spajanja obitelji i kod članova obitelji osoba pod međunarodnom zaštitom.\nTakođer potvrda o zdravstvenom stanju i cijepljenju sukladno predloženom obrascu 18a sadržava privatne zdravstvene podatke, a iz predložene odredbe nije jasno tko konkretno ima pristup tim podacima, u koje svrhe se podaci traže i mogu koristiti, kako se osigurava da se pristup ograniči isključivo na službenike koji  provode postupak i slično.\nStoga predlažemo da se članak 8. pravilnika izmijeni tako da:\n• se članovi obitelji osoba pod međunarodnom zaštitom oslobode obaveze prilaganja Potvrde o zdravstvenom stanju i cijepljenju (Obrazac 18a) prilikom podnošenja zahtjeva za privremeni boravak,\n• ili se, alternativno, jasno definira da je dokumentacija u odnosu na cijepni status dovoljna (iako napominjemo da je i za to upitna mogućnost pribavljanja), a opći zdravstveni pregled nije obavezan u ovom koraku."]
[15,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","P R A V I L N I K,\nČlanak 5.","Vezano uz predložene dopune članka 8. Pravilnika, članovi Zajednice agencija za zapošljavanje ističu sljedeće: \n\"U praksi je problematično kako će MUP ocjenjivati točnost i potpunost podataka  o zdravstvenom stanju i cijepnom statusu(s obzirom da nemaju potrebna stručna znanja), posebno kada radnik ili liječnik iz matične zemlje ne raspolažu cjelokupnim podacima o cjepivima ili pretragama. Takva situacija može dovesti do dodatnih zahtjeva za dopunjavanje dokumenata, produljenja roka obrade zahtjeva i povećanja administrativnog opterećenja nadležnih službi. Predlažemo da se u pravilniku razjasne kriteriji prihvatljivosti podataka te  ovlasti MUP-a pri ocjeni obrasca, kako bi se izbjegli zastoji i osigurala provedivost odredbi u praksi.\""]
[16,"HRVATSKA LIJEČNIČKA KOMORA","P R A V I L N I K,\nČlanak 5.","U novopredloženoj odredbi članka 8. stavka 4. ističemo potrebu definiranja struke koja obavlja zdravstveni pregled u županijskim zavodima za javno zdravstvo."]
[17,"PREHRAMBENA INDUSTRIJA VINDIJA D.O.O.","P R A V I L N I K,\nČlanak 5.","U članku 5. prijedloga Pravilnika predlaže se izmjena članka 8. na način da se uvedu dodatne obaveze u pogledu dokazivanja zdravstvenog stanja državljana trećih zemalja na način da državljani zemalja koje su obveznice viznog režima: \n- prilikom podnošenja zahtjeva za odobrenje privremenog boravka zahtjevu prilažu Potvrdu o zdravstvenom stanju i cijepnom statusu (Obrazac 18a)\n- prilikom podnošenja zahtjeva za produljenje privremenog boravka, ako borave u Republici Hrvatskoj kraće od tri godine, prilažu i dokaz o obavljenom zdravstvenom pregledu\nSmatramo da predloženo rješenje nije primjenjivo, te da isto, s obzirom da se primjenjuje i na državljane trećih zemalja koji u Republiku Hrvatsku dolaze na rad, (indirektno) na poslodavce stavlja  dodatni neopravdani administrativni, organizacijski i financijski teret, a potencijalno može i dovesti do toga da državljani iz pojedinih zemalja (koje primjerice nemaju obvezu nekog od cjepiva navedenih u Obrascu 18a i/ili ne izdaju dokaze o cijepljenju) budu u potpunosti onemogućeni u ostvarivanju prava na privremeni boravak (pa samim time i rad). Zbog navedenog smatramo da bi ovakvu odredbu trebalo u potpunosti izbaciti. Ukoliko izbacivanje odredbe ne bi bilo moguće, smatramo da bi bilo oportuno pripisati da državljani trećih zemalja (radnici) koji nisu u mogućnosti priložiti tražene dokaze imaju obavezu nedostajuća cijeljenja obaviti u određenom roku (npr. 6 mjeseci) od ulaska u Republiku Hrvatsku.\nNadalje, i propisivanje obveze zdravstvenog pregleda za državljane trećih zemalja iz viznog režima, prilikom podnošenja zahtjeva za produljenje privremenog boravka smatramo nesvrsishodnim, te ne prepoznajemo nikakvu dodanu vrijednost takve odredbe, osobito uzimajući u obzir činjenicu da iste te osobe već prilikom ulaska moraju na određeni način dokazivati zdravstveno stanje i status cijepljenja. Ukoliko je odredba primarno usmjerena prema radnicima državljanima trećih zemalja, valja napomenuti da se zdravstvena sposobnost radnika osigurava i posebnim propisima (npr. Zakon o zaštiti na radu i povezani podzakonski akti i dr.)\nTakođer, posebno je nejasno zbog čega se u ovom kontekstu radi razlika između državljana zemalja viznog režima i državljana zemalja koje nisu u viznom režimu, s obzirom da dolazi do nejednakog postupanja bez jasne osnove."]
[18,"KOKA PERADARSKO PREHRAMBENA INDUSTRIJA DRUŠTVO S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","P R A V I L N I K,\nČlanak 5.","Člankom 5. prijedloga Pravilnika predlaže se izmjena članka 8. na način da se uvedu dodatne obaveze u pogledu dokazivanja zdravstvenog stanja državljana trećih zemalja na način da državljani zemalja koje su obveznice viznog režima: \n- prilikom podnošenja zahtjeva za odobrenje privremenog boravka zahtjevu prilažu Potvrdu o zdravstvenom stanju i cijepnom statusu (Obrazac 18a)\n- prilikom podnošenja zahtjeva za produljenje privremenog boravka, ako borave u Republici Hrvatskoj kraće od tri godine, prilažu i dokaz o obavljenom zdravstvenom pregledu\nSmatramo da predloženo rješenje nije primjenjivo, te da isto, s obzirom da se primjenjuje i na državljane trećih zemalja koji u Republiku Hrvatsku dolaze na rad, (indirektno) na poslodavce stavlja  dodatni neopravdani administrativni, organizacijski i financijski teret, a potencijalno može i dovesti do toga da državljani iz pojedinih zemalja (koje primjerice nemaju obvezu nekog od cjepiva navedenih u Obrascu 18a i/ili ne izdaju dokaze o cijepljenju) budu u potpunosti onemogućeni u ostvarivanju prava na privremeni boravak (pa samim time i rad). Zbog navedenog smatramo da bi ovakvu odredbu trebalo u potpunosti izbaciti. Ukoliko izbacivanje odredbe ne bi bilo moguće, smatramo da bi bilo oportuno pripisati da državljani trećih zemalja (radnici) koji nisu u mogućnosti priložiti tražene dokaze imaju obavezu nedostajuća cijeljenja obaviti u određenom roku (npr. 6 mjeseci) od ulaska u Republiku Hrvatsku.\nNadalje, i propisivanje obveze zdravstvenog pregleda za državljane trećih zemalja iz viznog režima, prilikom podnošenja zahtjeva za produljenje privremenog boravka smatramo nesvrsishodnim, te ne prepoznajemo nikakvu dodanu vrijednost takve odredbe, osobito uzimajući u obzir činjenicu da iste te osobe već prilikom ulaska moraju na određeni način dokazivati zdravstveno stanje i status cijepljenja. Ukoliko je odredba primarno usmjerena prema radnicima državljanima trećih zemalja, valja napomenuti da se zdravstvena sposobnost radnika osigurava i posebnim propisima (npr. Zakon o zaštiti na radu i povezani podzakonski akti i dr.)\nTakođer, posebno je nejasno zbog čega se u ovom kontekstu radi razlika između državljana zemalja viznog režima i državljana zemalja koje nisu u viznom režimu, s obzirom da dolazi do nejednakog postupanja bez jasne osnove."]
[19,"HRVATSKA UDRUGA TURIZMA","P R A V I L N I K,\nČlanak 15.","Pozdravljamo uvođenje roka u kojem se ima vratiti zadužnica. Međutim, i dalje smatramo da je pravilo prema kojemu se za svakog radnika izdaje nova zadužnica nefunkcionalno u praksi te administrativno i financijski opterećujuće. Predlažemo da se omogući automatska iskoristivost neaktivirane zadužnica za drugog radnika, pod uvjetom da poslodavac to zatraži. Ovjerom i napomenom na zadužnici se onemogućava buduće korištenje predmetne zadužnice, što stvara nepotrebne troškove poslodavcu. Stoga se predlaže da se jasno precizira mogućnost iskoristivosti iste zadužnice za drugoga radnika, pod uvjetom da nisu nastale okolnosti za njezinu aktivaciju. Naime, obaveza predaje i potom vraćanja pojedinačnih zadužnica po svakom zahtjevu predstavlja veliko administrativno opterećenje kako za poslodavce tako i za MUP."]
[20,"UDRUGA PODUZETNIKA U HOTELIJERSTVU HRVATSKE","P R A V I L N I K,\nČlanak 15.","Pozdravljamo uvođenje roka u kojem se ima vratiti zadužnica. Međutim, i dalje smatramo da je pravilo prema kojemu se za svakog radnika izdaje nova zadužnica nefunkcionalno u praksi te administrativno i financijski opterećujuće. Predlažemo da se omogući automatska iskoristivost neaktivirane zadužnica za drugog radnika, pod uvjetom da poslodavac to zatraži. Ovjerom i napomenom na zadužnici se onemogućava buduće korištenje predmetne zadužnice, što stvara nepotrebne troškove poslodavcu. Stoga se predlaže da se jasno precizira mogućnost iskoristivosti iste zadužnice za drugoga radnika, pod uvjetom da nisu nastale okolnosti za njezinu aktivaciju. Naime, obaveza predaje i potom vraćanja pojedinačnih zadužnica po svakom zahtjevu predstavlja veliko administrativno opterećenje kako za poslodavce tako i za MUP."]
[21,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","P R A V I L N I K,\nČlanak 15.","Članovi Zajednice agencija za zapošljavanje predlažu precizirati način na koji će policijska uprava konkretno provoditi povrat zadužnice– elektroničkim slanjem, ostavljanje u pretincu u prostorijama PU-a ili sl. Predlažu omogućiti i ponovno korištenje zadužnice kako bi se smanjilo administrativno opterećenje poslodavaca i pojednostavnio postupak u praksi, posebno u slučajevima gdje se ista zadužnica može primijeniti za drugog državljanina treće zemlje.\nNadalje, uz stavak 5 ističu sljedeće: \n\"Nastup okolnosti iz članka 95. stavka 2. alineja 1. Zakona o strancima, definirane kao nepočetak rada radnika u roku predviđenom ugovorom o radu, u praksi ne smije automatski aktivirati zadužnicu ako je kašnjenje početka rada uzrokovano izdavanjem svih potrebnih dozvola od strane nadležnih tijela, uključujući MUP i vizna tijela. \nIsto tako, u slučaju da radnik odustane od zapošljavanja nakon izdavanja DBR, a prije dolaska u RH, ne postoji osnova za aktivaciju zadužnice jer radnik nikad nije započeo rad niti je prisutan u RH, čime zadužnica gubi svoj osnovni smisao. \nPredlažemo da Pravilnik eksplicitno isključi ove situacije iz automatske primjene zadužnice kako bi se izbjegla nepravedna i nepraktična aktivacija na štetu poslodavaca.\""]
[22,"HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA","P R A V I L N I K,\nČlanak 15.","Predlažemo propisati rok od 3 dana u kojem je Policijska uprava odnosno policijska postaja  obvezna vratiti zadužnicu poslodavcu za slučaj da nisu nastupile okolnosti u roku propisanom člankom 95. stavkom 2. Zakona. Također, predlažemo da policijska postaja po ispunjenju pretpostavke samo vrati zadužnicu poslodavcu, bez stavljanja i ovjere navedene napomene. Ovjerom i napomenom na zadužnici se onemogućava poslodavca u budućem korištenju predmetne zadužnice, što stvara nepotrebne troškove poslodavcu, s obzirom da se identični učinak odredbe može postići samo vraćanjem zadužnice."]
[23,"HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA","P R A V I L N I K,\nČlanak 16.","Predlažemo da se predmetnim člankom, tj. stavkom 1. točkom 2. obuhvati i mogućnost produljenja dozvole za boravak i rad za sezonski rad, s obzirom na činjenicu da je Hrvatska turistička zemlja sezonski strani radnici predstavljaju veliki broj radnika na tržištu rada. Omogućavanje produljenja sezonskim radnicima bi poticajno djelovalo na poslodavce, ali i na same sezonske radnike u njihovom povratku i nastavku rada na radnim mjestima na kojima su već prethodno ishodili sve potrebne dozvole te postigli vrijedan stupanj integracije i stručnosti. Navedeni prijedlog bi rasteretio i povećao efikasnost za sve nadležne institucije s obzirom na činjenicu da za produljenje navedene dozvole za boravak i rad za sezonski rad ne bi trebalo provoditi cjelokupni postupak ishođenja otpočetka."]
[24,"HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA","P R A V I L N I K,\nČlanak 17.","Predlažemo u novom članku 41.b umjesto riječi „zgrada“ koristi riječ „nekretnina“, naime predmetna odredba ne ostavlja mjesta za životno i fleksibilno tumačenje. Javlja se poveći broj pitanja s obzirom na činjenicu kako potresom nisu bile pogođene samo „zgrade“, u koju  kategoriju bi potpadale škole, zašto u predmetnu odredbu nisu uključene stambene kuće?\nNadalje, predlažemo maknuti taksativno nabrojane županije iz razloga što nažalost potres može zadesiti i područje neke druge županije koja nije izričito navedena, što bi rezultiralo ponovnim mijenjanjem Pravilnika."]
[25,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","P R A V I L N I K,\nČlanak 22.","Uz članak 46. stavak 5. članovi Zajednice agencija za zapošljavanje ističu sljedeće:\n\"Iz navedenog proizlazi da se odredba odnosi samo na bliske srodnike čiji se odnos može dokazati putem rodnog ili vjenčanog lista, čime se isključuju daljnji srodnici za koje takav dokaz nije praktično moguć, a istovremeno se time  država nepotrebno upliće u privatne obiteljske odnose i slobodnom voljom odabran smještaj kod rođaka.\"\n\nNadalje, uz stavak 6 ističu sljedeće:\n\"Smatramo da je zahtjev za dostavom dokaza o plaćenom smještaju u praksi nepraktičan i teško izvediv, te predlažemo dopuštanje fleksibilnijih dokaza, poput rezervacije smještaja, čime se osigurava praktična provedivost odredbe.\""]
[26,"HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA","P R A V I L N I K,\nČlanak 22.","Napominjemo da drugi zakonski propisi ne određuju obvezu ovjeravanja ugovora o najmu te dodatno ističemo da u slučaju prilikom kojeg smještaj osigurava poslodavac ili je posrednik u osiguravanju smještaja od vlasnika smještaja koji je pravna osoba dolazi do problema jer pravna osoba za predmetni najam ne može dostaviti rješenje porezne uprave jer se ono u predmetnom slučaju ne donosi. U navedenoj situaciji pravna osoba izdaje račun najmoprimcu i prema predmetnoj odredbi biti će prisiljeni ovjeravati ugovor o najmu kod javnog bilježnika.\nIstičemo da u st. 3. i 5. predmetnog članka izraz „rodbinskog odnosa“ predstavlja širok krug ljudi (u ravnoj i pobočnoj liniji uz srodstvo po tazbini) i s obzirom na veliki broj mogućih „rodbinskih odnos“ predlažemo umjesto izvoda iz matične knjige rođenih i/ili izvod iz matične knjige vjenčanih izjavu srodnika pod materijalnom i kaznenom odgovornošću kojom potvrđuje srodstvo sa predmetnim radnikom."]
[27,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","P R A V I L N I K,\nČlanak 23.","Članovi Zajednice agencija za zapošljavanje smatraju da je zahtjev za dostavu dokaza o plaćenom smještaju u praksi nepraktičan i teško izvediv, te predlažu izmjenu stavka 3. članka 46.a. na način da se  dopuste fleksibilniji dokazi, poput rezervacije smještaja, čime se osigurava praktična provedivost odredbe.\nNadalje, ističu da predloženi Obrazac 17a zahtijeva navođenje točne adrese smještaja, što u praksi poslodavac često ne može znati pola godine unaprijed, uzimajući u obzir dugotrajnost postupka ishođeja DBR i viza. Smatraju stoga da je obveza navođenja točne adrese nepraktična i predlažu da se iz obrasca ukloni zahtjev za adresom, uz zadržavanje obveze potvrde da smještaj ispunjava uvjete primjerenog smještaja sukladno člancima 47., 48. i 49. Pravilnika."]
[28,"KAMPING UDRUŽENJE HRVATSKE","P R A V I L N I K,\nČlanak 24.","Predlaže se članak 47. dopuniti stavkom 6. koji bi glasio:\n \n„(6) Iznimno od odredbe iz stavka 1. ovog članka, primjereni smještaj može biti i u objektu izgrađenom od strane poslodavca u svrhu smještaja radnika ili u objektu poslodavca u kojem su se ranije pružale usluge sukladno propisu kojim se uređuje ugostiteljska djelatnost te ih je poslodavac namijenio u objekte za smještaj radnika (npr. apartmani, studio apartmani, sobe, hoteli, hosteli, smještajne jedinice u kampovima i dr.), a koji objekti moraju ispunjavati uvjete iz stavka 4. ovog članka.“\n\nObrazloženje:\n\nPropisivanjem primjerenog smještaja isključivo kao stan, kuća ili građevina pravne ili fizičke osobe koja pruža usluge smještaja sukladno propisu kojim se uređuje ugostiteljska djelatnost onemogućava se poslodavcima smještaj svojih radnika u objekte u vlasništvu poslodavca koji udovoljavaju uvjetima iz stavka 4. ovog članka, a koji nisu niti jedna od ovih kategorija. \nPri tome se poglavito misli na objekte koje poslodavci koji obavljaju uslugu pružanja smještaja već posjeduju, koje su ranije koristili za obavljanje djelatnosti, a sada imaju potrebu i namjeru u iste smještati svoje radnike.\nOnemogućavanje smještaja radnika u te objekte takve poslodavce dovodi u situaciju da imaju objekte van upotrebe, a moraju angažirati financijska sredstva za unajmljivanje smještaja kod drugih pravnih i fizičkih osoba, s time da u manjim mjestima mogućnosti za iznajmljivanje su bitno otežane.\nImajući u vidu reperkusije koje u praksi proizlaze iz tumačenja mobilnih kućica, predlažemo izričito omogućiti smještaj radnicima i u mobilnim kučicama koje su sastavi dio ugostiteljske ponude. Naime, propisivanje smještaja u građevinama izričito se isključuje mogućnost smještaja u mobilnim kučicama, iako je riječ o objektima koji čine sastavi dio turističkog sektora. Stoga nužnim smatramo i apeliramo da se umjesto riječi „građevina“ u članku 47. stavku 1. podstavku 3 upotrebi drugi termini, poput objekta za ugostiteljski smještaj ili slično."]
[29,"KAMPING UDRUŽENJE HRVATSKE","P R A V I L N I K,\nČlanak 24.","Predlaže se izmijeniti članak 47. stavak 2, na način da umjesto:\n\"(2) Sezonski radnici zbog potrebe rada ili obavljanja poslova mogu biti smješteni u građevini iz stavka 1. podstavka 3. ovoga članka isključivo radi obavljanja poslova za vrijeme trajanja sezonskog rada, uz prethodnu obavijest poslodavca jedinici lokalne samouprave i nadležnoj policijskoj upravi odnosno policijskoj postaji na čijem području se nalazi smještajni objekt o broju radnika, adresi objekta i trajanju smještaja.\",\n\nizmijenjeni članak 3 glasi:\n\n(2) Sezonski radnici zbog potrebe rada ili obavljanja poslova mogu biti smješteni u građevini iz stavka 1. podstavka 3. ovoga članka i pokretnim kućicama u kampu, isključivo radi obavljanja poslova za vrijeme trajanja sezonskog rada, uz prethodnu obavijest poslodavca jedinici lokalne samouprave i nadležnoj policijskoj upravi odnosno policijskoj postaji na čijem području se nalazi smještajni objekt o broju radnika, adresi objekta i trajanju smještaja."]
[30,"KAMPING UDRUŽENJE HRVATSKE","P R A V I L N I K,\nČlanak 24.","Predlaže se izmijeniti članak 47. stavak 1., točka 3, na način da umjesto:\n\"- u građevini pravne ili fizičke osobe koja pruža usluge smještaja sukladno propisu kojim se uređuje ugostiteljska djelatnost.\",\nnova točka 3 glasi:\n- u objektu pravne ili fizičke osobe koja pruža usluge smještaja sukladno propisu kojim se uređuje ugostiteljska djelatnost."]
[31,"HRVATSKA UDRUGA TURIZMA","P R A V I L N I K,\nČlanak 24.","Predlažemo izmjenu stavka 1. i stavka 4. te dodavanje novog stavka 6. kako slijedi:\n\nSTAVAK 1.\n„Primjereni smještaj može biti osiguran:\n– u stanu u zgradi s dvije ili više stambenih jedinica ili\n– u zgradi s jednom stambenom jedinicom (kući) ili\n– u građevini kod pravne ili fizičke osobe koja pruža usluge smještaja sukladno propisu kojim se uređuje ugostiteljska djelatnost ili \n– u objektu pravne ili fizičke osobe koja je osigurala sve potrebne tehničke uvjete iz članka 47. i članka 48. ovoga Pravilnika ili \n– u objektu koji je prenamijenjen za smještaj stranih radnika i čija je adresa objekta evidentirana u registru prostornih jedinica nadležnog tijela.“\n\nSTAVAK 4.\n„Primjereni smještaj mora:\nbiti u objektu u kojem prostor za stanovanje ima sanitarni čvor koji je fizički odvojen od prostorija za boravak i spavanje,…“\n(…)“\n\nNOVI STAVAK 6.\n\n„ Iznimno od stavka 1. ovoga članka, primjereni smještaj sezonskih radnika – državljana trećih zemalja može biti osiguran i u objektu izgrađenom od strane poslodavca u svrhu smještaja radnika ili u objektu poslodavca u kojem su se ranije pružale usluge smještaja sukladno propisu kojim se uređuje ugostiteljska djelatnost, te ih je poslodavac prenamijenio u objekte za smještaj radnika (npr. apartmani, studio apartmani, hoteli, hosteli, mobilne kućice i dr.), pod uvjetom da:\n– su u vlasništvu poslodavca ili mu zakonito dane na korištenje,\n– su izgrađene ili postavljene u skladu s posebnim propisima,\n– ispunjavaju minimalne tehničke i sanitarne uvjete iz članaka 47. i 48. ovoga Pravilnika,\n– osiguravaju odgovarajuću razinu privatnosti, sigurnosti i zdravstveno-higijenskih uvjeta za boravak radnika.“\n\nObrazloženje - ovim prijedlogom:\n• Izričito se dopušta smještaj sezonskih stranih radnika u mobilnim kućicama, što odgovara stvarnim potrebama tržišta rada, osobito u turizmu i poljoprivredi.\n• Mobilne kućice, iako nisu građevine u smislu propisa o gradnji, predstavljaju prihvaćen i provjeren oblik smještaja u praksi, a radnici ih često preferiraju zbog veće privatnosti i kvalitete boravka.\n• Zadržava se mogućnost smještaja kod pružatelja usluga smještaja, čime se ne isključuju postojeći turistički kapaciteti, uključujući kampove i slične oblike smještaja.\n• Propisivanjem obveznih tehničkih i sanitarnih uvjeta ne snižavaju se standardi smještaja, već se osigurava njihova kontrola i usklađenost s Pravilnikom.\n• Prijedlog doprinosi fleksibilnosti poslodavaca, boljoj organizaciji sezonskog rada te smanjenju neformalnih i nereguliranih oblika smještaja."]
[32,"UDRUGA PODUZETNIKA U HOTELIJERSTVU HRVATSKE","P R A V I L N I K,\nČlanak 24.","b) Predlaže se u članku 47., u stavku 4.  točka 1. uz pojam građevine dodati pojam \"objekt\" ili \"smještajni objekt\", odnosno da isti sada glasi:\n\n(4) Primjereni smještaj mora:\n1.      biti u građevini / smještajnom objektu u kojoj prostor za stanovanje mora imati sanitarni čvor koji mora biti fizički odvojen od prostorija za boravak i spavanje\n2.      imati osiguranu opskrbu tekućom vodom, grijanjem….“\n\nObrazloženje:\nČinjenica je da poslodavci, poglavito iz djelatnosti ugostiteljstva raspolažu smještajnim objektima, koji svojom površinom i kvalitetom udovoljavaju uvjetima primjerenog smještaja i da u iste smještaju svoje radnike, osobito sezonske.\nOnemogućavanjem smještaja i stranih radnika na koje se odnosi Pravilnik u iste te objekte, koji su u pravilu u neposrednoj blizini mjesta rada tih radnika, rezultiralo bi različitim tretmanom radnika na koje se ne primjenjuje Pravilnik i stranih radnika. Ovo iz razloga što bi za strane radnike u tom slučaju poslodavac bio prisiljen iznajmljivati smještaj koji u najvećem broju slučajeva ne bi bio u blizini mjesta rada stranih radnika, pa bi strani radnici po završetku rada bili izloženi putovanju do mjesta smještaja, a pri dvokratnom radu (koji je uobičajen tijekom sezone) i po dva puta dnevno. Na taj način bi strani radnici imali manju mogućnost za odmor nakon radnog dana čime bi bili dovedeni u nepovoljniji položaj u odnosu na one radnike na koje se Pravilnik ne primjenjuje"]
[33,"UDRUGA PODUZETNIKA U HOTELIJERSTVU HRVATSKE","P R A V I L N I K,\nČlanak 24.","a) Predlaže se izmijeniti članak 47. stavak 1. na način da glasi:\n\n„(1) Primjereni smještaj može biti:\n- u stanu u zgradi s dvije ili više stambenih jedinica ili\n- u zgradi s jednom stambenom jedinicom (kući) ili\n- u objektu pravne ili fizičke osobe koja pruža usluge smještaja sukladno propisu kojim se uređuje ugostiteljska djelatnost\n- u objektu/zgradi u vlasništvu poslodavca ili trećih u kojem je u namjeni predviđen smještaj osoblja/radnika, a adresa objekta je evidentirana u registru prostornih jedinica što ga vodi nadležno tijelo\n - u objektu/zgradi poslodavca ili trećih koja više nije u funkciji sukladno propisu kojim se uređuje ugostiteljska djelatnost, a poslodavac je koristi za smještaj radnika“ \n \nAlternativno: Ukoliko ne bi bilo moguće prihvatiti navedene izmjene na način da se pojam \"građevina\" zamjeni \"pojmom \"objekt\" predlaže se dodati novi stavak koji bi glasio: \n\"Ukoliko se smještaj iz stavka 1. točke 3. ovoga članka pruža unutar kampa isti može biti namijenjen isključivo sezonskim radnicima (i imati udio od najviše 10 % ukupnih smještajnih jedinica pojedinog kampa).\""]
[34,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","P R A V I L N I K,\nČlanak 24.","Uz članak 47. članovi Zajednice agencija za zapošljavanje ističu:\n\"Smatramo da bi pravilnik trebao omogućiti i druge vrste objekata koji zadovoljavaju uvjete primjerenog smještaja (npr. adaptirani poslovni prostori, mobilne kućice ili drugi objekti koji ne pružaju usluge smještaja, ali koji posjeduju sve propisane uvjete i/ili uporabne dozvole za smještaj radnika), čime bi se povećala fleksibilnost i praktična provedivost odredbe te omogućilo obuhvaćanje većeg broja radnika bez narušavanja standarda smještaja.\""]
[35,"ŽANA PLAZIBAT","P R A V I L N I K,\nČlanak 24.","U stavku 1. se predlaže dodati nova alineja: \"objekt u vlasništvu poslodavca ili trećih koji se uz gospodarsku namjenu koristi i za smještaj radnika, ako objekt ima dozvolu za smještaj radnika sukladno relevantnim zakonskim propisima i/ili propisima koji uređuju prostorno uređenje, a adresa objekta je evidentirana u registru prostornih jedinica što ga vodi nadležno tijelo. \nObjašnjenje - primjerenim smještajem može se smatrati i nekretnina odnosno objekt dvojne namjene, tj. koji se uz gospodarsku namjenu koristi i za smještaj radnika, ako zadovoljava ostale propisane uvjete za smještaj."]
[36,"PREHRAMBENA INDUSTRIJA VINDIJA D.O.O.","P R A V I L N I K,\nČlanak 24.","Člankom 24.prijedloga Pravilnika mijenja se članak 47. Pravilnika kojim se utvrđuje što se smatra primjerenim smještajem te se stavkom 1 striktno navodi da primjereni smještaj može biti \n- u stanu u zgradi s dvije ili više stambenih jedinica ili \n- u zgradi s jednom stambenom jedinicom (kući) ili \n- u građevini pravne ili fizičke osobe koja pruža usluge smještaja sukladno propisu kojim se uređuje ugostiteljska djelatnost. \nObzirom na trenutni raspoloživi kapacitet nekretnina na tržištu Republike Hrvatske, boravka i rada sve većeg broja stranih radnika, te konstantnog rasta cijena nekretnina (i prodaje i najma) predlažemo da se uz navedeno kao primjerni smještaj uvrsti i izgradnja kontejnerskog naselja sa zajedničkim sanitarnim čvorovima i prostorom za kuhanje.\n Nadalje, u članku 47. stavak 4. podstavak 1. Pravilnika utvrđeno je da primjereni smještaj mora biti u građevini na kojoj prostor za stanovanje mora imati sanitarni čvor koji mora biti fizički odvojen od prostorija za boravak i spavanje. \nObzirom na prijedlog dodavanja kontejnerskog naselja predlažemo da se od primjene ovog podstavka izuzme kontejnersko naselje, odnosno da se propiše da se u kontejnerskom naselju mogu izgraditi zasebni sanitarni čvorovi odnosno da isti ne moraju biti smješteni u kontejnerskim jedinicama za spavanje."]
[37,"KOKA PERADARSKO PREHRAMBENA INDUSTRIJA DRUŠTVO S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","P R A V I L N I K,\nČlanak 24.","Člankom 24.prijedloga Pravilnika mijenja se članak 47. Pravilnika kojim se utvrđuje što se smatra primjerenim smještajem te se stavkom 1 striktno navodi da primjereni smještaj može biti \n- u stanu u zgradi s dvije ili više stambenih jedinica ili \n- u zgradi s jednom stambenom jedinicom (kući) ili \n- u građevini pravne ili fizičke osobe koja pruža usluge smještaja sukladno propisu kojim se uređuje ugostiteljska djelatnost. \nObzirom na trenutni raspoloživi kapacitet nekretnina na tržištu Republike Hrvatske, boravka i rada sve većeg broja stranih radnika, te konstantnog rasta cijena nekretnina (i prodaje i najma) predlažemo da se uz navedeno kao primjerni smještaj uvrsti i izgradnja kontejnerskog naselja sa zajedničkim sanitarnim čvorovima i prostorom za kuhanje.\n Nadalje, u članku 47. stavak 4. podstavak 1. Pravilnika utvrđeno je da primjereni smještaj mora biti u građevini na kojoj prostor za stanovanje mora imati sanitarni čvor koji mora biti fizički odvojen od prostorija za boravak i spavanje. \nObzirom na prijedlog dodavanja kontejnerskog naselja predlažemo da se od primjene ovog podstavka izuzme kontejnersko naselje, odnosno da se propiše da se u kontejnerskom naselju mogu izgraditi zasebni sanitarni čvorovi odnosno da isti ne moraju biti smješteni u kontejnerskim jedinicama za spavanje."]
[38,"MARKO MEĆAR","P R A V I L N I K,\nČlanak 24.","Poštovani,\n\nPrijedlog izmjene Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o boravku državljana trećih zemalja u Republici Hrvatskoj, koji je trenutno u proceduri e-savjetovanja za kojeg smatramo da bi trebalo implementirati u dopunu Pravilnika, je sljedeći:\n\nČlanak 24. Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika (kojim se mijenja članak 47. Pravilnika), kao primjeren smještaj, utvrđuje sljedeće smještajne jedinice kao prikladne:\n\nČlanak 24.\n\nNaslov iznad članka 47. mijenja se i glasi: „Primjeren smještaj za sezonske radnike i državljane trećih zemalja za izdavanje dozvole za boravak i rad na temelju mišljenja Hrvatskog zavoda za zapošljavanje“.\n\n \n\nČlanak 47. mijenja se i glasi:\n\n„(1) Primjereni smještaj može biti:\n\n- u stanu u zgradi s dvije ili više stambenih jedinica ili\n\n- u zgradi s jednom stambenom jedinicom (kući) ili\n\n- u građevini pravne ili fizičke osobe koja pruža usluge smještaja sukladno propisu kojim se uređuje ugostiteljska djelatnost. \n\n \nTakav prijedlog izmjene članka 47. izostavlja kao primjeren smještaj sljedeće smještajne jedinice:\n\n„objekt u vlasništvu poslodavca ili trećih koji se uz gospodarsku namjenu koristi i za smještaj radnika, ako objekt ima dozvolu za smještaj radnika sukladno relevantnim zakonskim propisima i/ili propisima koji uređuju prostorno uređenje, a adresa objekta je evidentirana u registru prostornih jedinica što ga vodi nadležno tijelo“\nNapominjemo da je takva regulacija smještaja bila predviđena prethodno predloženim izmjenama Pravilnika iz svibnja 2025. godine, te da je u trenutnoj fazi e-savjetovanja, takva mogućnost smještaja stranih radnika jednostavno prestala biti predviđena kao mogućnost smještaja. Predlažemo uvrstiti gore predloženu odredbu u članak 47 stavak 1. podstavak 3. Pravilnika, a iz razloga kako slijedi:\n\n1. Efikasnije korištenje postojećih resursa\n\nOmogućavanjem prenamjene poslovnih objekata u objekte za smještaj, država potiče učinkovito korištenje već izgrađenih i infrastrukturno opremljenih prostora. To smanjuje pritisak na tržište stambenih nekretnina, osobito u regijama gdje postoji manjak kapaciteta za smještaj.\n\n2. Brža i fleksibilnija prilagodba potrebama tržišta rada\n\nU uvjetima kada postoji povećana potreba za zapošljavanjem stranih radnika, osobito u sektorima kao što su građevinarstvo, turizam i poljoprivreda, omogućavanje prenamjene poslovnih objekata omogućuje poslodavcima da u razumnim rokovima osiguraju smještaj koji udovoljava svim zakonskim standardima. Time se direktno podržava stabilnost i rast gospodarskih aktivnosti.\n\n3. Zadržavanje standarda smještaja\n\nPrenamjena bi se odobravala isključivo pod uvjetom da objekti zadovoljavaju sve relevantne zakonske propise i/ili propise koji uređuju prostorno uređenje te propisane tehničke uvjete iz važećeg Pravilnika (minimalna kvadratura, sanitarni čvorovi, razina osvjetljenja, visina stropa iz članka 48. stavka 1. – 4 Pravilnika). Time se osigurava da kvaliteta smještaja nije kompromitirana prenamjenom, već naprotiv — može biti unaprijeđena kroz korištenje modernih i opremljenih prostora.\n\n4. Već izvršene investicije poslodavaca u prilagodbu prostora\n\nZnačajan broj poslodavaca već je, u skladu sukladno relevantnim zakonskim propisima i/ili propisima koji uređuju prostorno uređenje, ulagao znatna financijska sredstva u prenamjenu i prilagodbu svojih poslovnih prostora kako bi ih uskladili s uvjetima za smještaj stranih radnika. Ove prilagodbe uključuju uređenje sanitarnih čvorova, osiguranje odgovarajuće ventilacije i izolacije, izmjene unutarnjeg rasporeda prostora te dodatna ulaganja u sigurnosne i tehničke sustave.\n\nUkinuti tu mogućnost retroaktivno izravno bi štetilo poslodavcima koji su postupali zakonito i u skladu s potrebama tržišta rada.\n\nSukladno navedenom, tražimo da se predmetna odredba uvrsti u članak 47. stavak 1. podstavak 3. Pravilnika.\n\nS poštovanjem,\n\nOdvjetnik Marko Mećar"]
[39,"HRVATSKA UDRUGA TURIZMA","P R A V I L N I K,\nČlanak 25.","PRIOJELOG A)\nPredlažemo brisati stavke 5. i 6. članka 48. jer smatramo da bi propisana površina po jednom radniku trebala biti jedini kriterij za definiranje broja radnika u tom objektu (neovisno o kojoj vrsti objekta se radi).\n\nObrazloženje:\nZa razliku od stana (koji je definiran člankom 4. stavak 1. Zakona o upravljanju i održavanju zgrada kao samostalna uporabna cjelina namijenjena stanovanju koja se sastoji od jedne ili više prostorija koje imaju poseban ulaz) pojam „kuća“ nije definiran niti jednim propisom, pa niti ovim Pravilnikom. Stoga je za očekivati da će tumačenje što se smatra „kućom“ dovesti do brojnih nejasnoća u praksi. \nPored toga propisivanjem maksimalnog broja radnika za „kuću“, a pri tome ne uzimajući u obzir površinu kuće i prostore koji su u njoj radnicima osigurani dovest će do nelogičnih situacija u praski. Npr. na način kako je predloženo u stavku 6. ove odredbe \"kuća“ u kojoj može boraviti najviše 15 radnika treba imati 98m2, a pri tome ta ista „kuća“ može imati nedostatan broj kupaonica i prostora za pripremu hrane. S druge strane, poslodavac može unajmiti „kuću“ od npr. 300m2 s više kupaonica i više prostora za pripremu hrane, a u njoj također može boraviti svega 15 radnika.\n\nPRIJEDLOG B):\nPredlažemo razmotriti dopunu članka 48. u dijelu koji se odnosi na dio prostora za pripremu hrane osim ako postoji zajednički prostor za pripremu hrane (npr. kantina)… kako bi se izuzeće od ove obveze odnosilo i na smještaj radnika u ugostiteljskim objektima u kojima poslodavac osigurava sve obroke svojim radnicima. \nNaime, u turizmu i ugostiteljstvu poslodavci osiguravaju obroke radnicima na smještaju i uslugu prehrane imaju osiguranu kroz ponudu ugostiteljskog objekta pa bi trebalo utvrditi da u toj situaciji nije potreban zaseban prostor za pripremu hrane kao što bi to bilo u slučaju postojanja kantine."]
[40,"UDRUGA PODUZETNIKA U HOTELIJERSTVU HRVATSKE","P R A V I L N I K,\nČlanak 25.","Predlažemo razmotriti dopunu članka 48. u dijelu koji se odnosi na dio prostora za pripremu hrane osim ako postoji zajednički prostor za pripremu hrane (npr. kantina)… kako bi se izuzeće od ove obveze odnosilo i na smještaj radnika u ugostiteljskim objektima u kojima poslodavac osigurava sve obroke svojim radnicima. \nNaime, u turizmu i ugostiteljstvu poslodavci osiguravaju obroke radnicima na smještaju i uslugu prehrane imaju osiguranu kroz ponudu ugostiteljskog objekta pa bi trebalo utvrditi da u toj situaciji nije potreban zaseban prostor za pripremu hrane kao što bi to bilo u slučaju postojanja kantine."]
[41,"UDRUGA PODUZETNIKA U HOTELIJERSTVU HRVATSKE","P R A V I L N I K,\nČlanak 25.","Predlažemo brisati stavke 5. i 6. članka 48. jer smatramo da bi propisana površina po jednom radniku trebala biti jedini kriterij za definiranje broja radnika u tom objektu (neovisno o kojoj vrsti objekta se radi).\n\nObrazloženje:\nZa razliku od stana (koji je definiran člankom 4. stavak 1. Zakona o upravljanju i održavanju zgrada kao samostalna uporabna cjelina namijenjena stanovanju koja se sastoji od jedne ili više prostorija koje imaju poseban ulaz) pojam „kuća“ nije definiran niti jednim propisom, pa niti ovim Pravilnikom. Stoga je za očekivati da će tumačenje što se smatra „kućom“ dovesti do brojnih nejasnoća u praksi. \nPored toga propisivanjem maksimalnog broja radnika za „kuću“, a pri tome ne uzimajući u obzir površinu kuće i prostore koji su u njoj radnicima osigurani dovest će do nelogičnih situacija u praski. Npr. na način kako je predloženo u stavku 6. ove odredbe \"kuća“ u kojoj može boraviti najviše 15 radnika treba imati 98m2, a pri tome ta ista „kuća“ može imati nedostatan broj kupaonica i prostora za pripremu hrane. S druge strane, poslodavac može unajmiti „kuću“ od npr. 300m2 s više kupaonica i više prostora za pripremu hrane, a u njoj također može boraviti svega 15 radnika."]
[42,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","P R A V I L N I K,\nČlanak 25.","Uz članak 48. stavak 4 članovi Zajednice agencija za zapošljavanje ističu: \n\"Predložena odredba propisuje minimalnu kvadraturu od 14 m² za prvog državljanina treće zemlje i dodatnih 6 m² za svakog sljedećeg, dok se istovremeno u st.6. ograničava maksimalni broj osoba u kući na 10 na svakih 150 m². U praksi može nastati kolizija jer minimalna kvadratura po osobi dopušta drugačiji broj korisnika u prostoru od ograničenja maksimalnog broja osoba po kući, što stvara pravnu nesigurnost i otežava primjenu odredbe. Predlažemo razjasniti kako bi se osigurala praktična provedivost i dosljednost Pravilnika.\""]
[43,"ŽANA PLAZIBAT","P R A V I L N I K,\nČlanak 25.","Predlaže se dodati novi stavak 9. koji glasi: \"Objekti u vlasništvu poslodavca ili trećih koji se uz gospodarsku namjenu koriste i za smještaj radnika iz članka 47. stavka 1. alineje 4. ovoga Pravilnika, moraju zadovoljavati minimalne uvjete propisane stavcima 1. do 4. ovoga članka.\n\nNaime, smatram da se primjerenim smještajem može smatrati i nekretnina odnosno objekt koji se uz gospodarsku namjenu koristi i za smještaj radnika, ako smještajni dio zadovoljava sve tehničke uvjete koje propisuje ovaj Pravilnik u pogledu minimalne kvadrature, sanitarnih čvorova, visine stropa itd. Naime, poslodavci ulažu značajna sredstva u prenamjenu poslovnih objekata u objekte za smještaj, pogotovo u područjima gdje postoji manjak smještajnih kapaciteta. Isto smanjuje pritisak na tržište stambenih nekretnina uz učinkovito korištenje već izgrađenih i infrastrukturno opremljenih prostora, uz istovremeno bržu i fleksibilniju prilagodbu potrebama tržišta rada te zadržavanje standarda smještaja."]
[44,"PREHRAMBENA INDUSTRIJA VINDIJA D.O.O.","P R A V I L N I K,\nČlanak 25.","Člankom 25. prijedloga Pravilnika mijenja se članak 48. Pravilnika kojim se propisuje i opisuje prostor za smještaj stranih radnika. \nU članku 48. predlažemo brisanje stavka 5 i 6. \nstavak 5. \n„u stanu iz članka 47. stavka 1. podstavka 1. ovog Pravilnika može boraviti najviše osam državljana trećih zemalja, iako je kvadratura tog stana veća u odnosu na kvadraturu propisanu stavkom 4. ovog članka“\nstavak 6.\n„u kući iz članka 47. stavka 1. podstavka 2. ovog Pravilnika na svakih 150 m² može boraviti najviše 10 radnika“\nVeć je stavkom 4. istog članka definirana kvadratura za smještaj pojedinog državljana treće zemlje te će dodatna ograničenja stavcima 5. i 6. drastično smanjiti mogućnost pronalaska adekvatnog smještaja. \nOvakva ograničenja dovela bi u izrazito nepovoljan položaj velik broj poslodavaca koji su s namjerom primjerenog smještaja, uz istovremeni cilj osiguranja ekonomski prihvatljivog i sigurnog smještaja za radnike, ciljano ulagali u stjecanje i opremanje nekretnina velikih površina. Zbog ovakve regulacije, ti bi poslodavci bili prisiljeni tražiti dodatne nekretnine za smještaj radnika, dok bi istovremeno bili onemogućeni u korištenju postojećih nekretnina koje su stjecali i/ili opremali. Istovremeno, ovakve odredbe dovele bi u nepovoljan položaj i strane radnike koji bi zbog iste mogli doći u rizik da neće moći produljiti svoje dozvole za boravak i rad zbog nemogućnosti   ispunjenja formalnog uvjeta maksimalnog broja stranih radnika u smještaju. Posljedično ovakva odredba također bi mogla dodatno opteretiti tržište nekretnina  jer može dovesti do povećane potražnje za stanovima i kućama te samim time do rasta cijena najma i prodajnih cijena nekretnina.\nIz svega navedenog razvidno je da ovakva odredba u iznimno nepovoljan položaj stavlja poslodavce koji svojim stranim radnicima osiguravaju smještaj i same strane radnike, a da pri tome ne postiže nikakav pozitivan učinak, niti u pogledu kvalitete smještaja niti u bilo koje drugom obliku. \nUkoliko je svrha ovakvih odredbi poboljšanje kvalitete smještaja stranih radnika onda se oportunijim čini rješenje predloženo člankom 48. stavak 4. (najmanja kvadratura 14 m² za smještaj jednog radnika, a za svakog slijedećeg dodatnih 6 m²). Takovo ili bilo koje drugo slično rješenje koje ne ograničava maksimalan broj osoba po nekretnini može puno značajnije doprinijeti kvaliteti smještaja, a bez da se istovremeno u iznimno nepovoljan položaj stavi ( i potencijalno ošteti) Poslodavce koji su ulagali u stjecanje nekretnina, strane radnike koji bi mogli izgubiti dozvolu za boravak i rad te u konačnici i ostale građane zbog utjecaja na cijene nekretnina."]
[45,"KOKA PERADARSKO PREHRAMBENA INDUSTRIJA DRUŠTVO S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","P R A V I L N I K,\nČlanak 25.","Člankom 25. prijedloga Pravilnika mijenja se članak 48. Pravilnika kojim se propisuje i opisuje prostor za smještaj stranih radnika. \nU članku 48. predlažemo brisanje stavka 5 i 6. \nstavak 5. \n„u stanu iz članka 47. stavka 1. podstavka 1. ovog Pravilnika može boraviti najviše osam državljana trećih zemalja, iako je kvadratura tog stana veća u odnosu na kvadraturu propisanu stavkom 4. ovog članka“\nstavak 6.\n„u kući iz članka 47. stavka 1. podstavka 2. ovog Pravilnika na svakih 150 m² može boraviti najviše 10 radnika“\nVeć je stavkom 4. istog članka definirana kvadratura za smještaj pojedinog državljana treće zemlje te će dodatna ograničenja stavcima 5. i 6. drastično smanjiti mogućnost pronalaska adekvatnog smještaja. \nOvakva ograničenja dovela bi u izrazito nepovoljan položaj velik broj poslodavaca koji su s namjerom primjerenog smještaja, uz istovremeni cilj osiguranja ekonomski prihvatljivog i sigurnog smještaja za radnike, ciljano ulagali u stjecanje i opremanje nekretnina velikih površina. Zbog ovakve regulacije, ti bi poslodavci bili prisiljeni tražiti dodatne nekretnine za smještaj radnika, dok bi istovremeno bili onemogućeni u korištenju postojećih nekretnina koje su stjecali i/ili opremali. Istovremeno, ovakve odredbe dovele bi u nepovoljan položaj i strane radnike koji bi zbog iste mogli doći u rizik da neće moći produljiti svoje dozvole za boravak i rad zbog nemogućnosti   ispunjenja formalnog uvjeta maksimalnog broja stranih radnika u smještaju. Posljedično ovakva odredba također bi mogla dodatno opteretiti tržište nekretnina  jer može dovesti do povećane potražnje za stanovima i kućama te samim time do rasta cijena najma i prodajnih cijena nekretnina.\nIz svega navedenog razvidno je da ovakva odredba u iznimno nepovoljan položaj stavlja poslodavce koji svojim stranim radnicima osiguravaju smještaj i same strane radnike, a da pri tome ne postiže nikakav pozitivan učinak, niti u pogledu kvalitete smještaja niti u bilo koje drugom obliku. \nUkoliko je svrha ovakvih odredbi poboljšanje kvalitete smještaja stranih radnika onda se oportunijim čini rješenje predloženo člankom 48. stavak 4. (najmanja kvadratura 14 m² za smještaj jednog radnika, a za svakog slijedećeg dodatnih 6 m²). Takovo ili bilo koje drugo slično rješenje koje ne ograničava maksimalan broj osoba po nekretnini može puno značajnije doprinijeti kvaliteti smještaja, a bez da se istovremeno u iznimno nepovoljan položaj stavi ( i potencijalno ošteti) Poslodavce koji su ulagali u stjecanje nekretnina, strane radnike koji bi mogli izgubiti dozvolu za boravak i rad te u konačnici i ostale građane zbog utjecaja na cijene nekretnina."]
[46,"MARKO MEĆAR","P R A V I L N I K,\nČlanak 25.","Poštovani, \n\nu skladu s navedenim prijedlogom izmjena čl. 24 Pravilnika o Izmjenama i dopunama Pravilnika o boravku državljana trećih zemalja u Republici Hrvatskoj, predlažemo nadopuniti članak 48. naslova „Prostor za smještaj“, na način da se doda stavak (9.), koji glasi:\n\n„(9) Objekti u vlasništvu poslodavca ili trećih koji se uz gospodarsku namjenu koriste i za smještaj radnika iz članka 47. stavka 1. podstavka 3. ovoga Pravilnika moraju zadovoljavati minimalne uvjete propisane stavcima (1) do (4) ovog članka.“\n\nS poštovanjem,\n\nOdvjetnik Marko Mećar"]
[47,"HRVATSKA UDRUGA TURIZMA","P R A V I L N I K,\nČlanak 26.  ","Članak 49. stavak 2.\n(2) Ako poslodavac osigurava smještaj stranom radniku bez naknade, mora mu izdati dokument u kojem se jasno navode uvjeti smještaja.“\n\nOvaj stavak nije jasan  - što se smatra pod „uvjeti smještaja“ – je li intencija da se radniku mora izdati potvrda da mu poslodavac osigurava smještaj bez naknade ili je potrebno navesti detalje o smještaju?"]
[48,"UDRUGA PODUZETNIKA U HOTELIJERSTVU HRVATSKE","P R A V I L N I K,\nČlanak 26.  ","Stavak 2. članka 49. \n(2) Ako poslodavac osigurava smještaj stranom radniku bez naknade, mora mu izdati dokument u kojem se jasno navode uvjeti smještaja.“\n\nOvaj stavak nije jasan  - što se smatra pod „uvjeti smještaja“ – je li intencija da se radniku mora izdati potvrda da mu poslodavac osigurava smještaj bez naknade ili je potrebno navesti detalje o smještaju?"]
[49,"HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA","P R A V I L N I K,\nČlanak 26.  ","Ističemo odredbe Zakona o radu (\"Narodne novine\" br. 93/14., 127/17., 98/19., 151/22., 64/23.) koje se odnose na zabranu prijeboja i propisuju da poslodavac ne smije bez suglasnosti radnika svoje potraživanje prema radniku naplatiti uskratom isplate plaće ili nekoga njezina dijela, odnosno uskratom isplate naknade plaće ili dijela naknade plaće te predlažemo da predmetna odredba omogući poslodavcu ustezanje najamnine iz plaće radnika u skladu sa Zakonom o radu."]
[50,"HRVATSKA UDRUGA TURIZMA","P R A V I L N I K,\nČlanak 27.","Predlaže se u članku 50. predvidjeti da se izjavu o smještaju podnosi kod prijave boravka radnika a ne kod podnošenja zahtjeva za radnu dozvolu (6 mjeseci unaprijed poslodavac još ne zna točno na kojem smještaju će radnik biti, najam još nije počeo itd.) \n\nStoga se predlaže također u Obrascu 17.a, koji je propisan ovim člankom, brisati dio u kojem je potrebno navesti točnu adresu smještaja radnika."]
[51,"UDRUGA PODUZETNIKA U HOTELIJERSTVU HRVATSKE","P R A V I L N I K,\nČlanak 27.","Predlaže se u članku 50. predvidjeti da se izjavu o smještaju podnosi kod prijave boravka radnika ,a ne kod podnošenja zahtjeva za radnu dozvolu (6 mjeseci unaprijed poslodavac još ne zna točno na kojem smještaju će radnik biti, najam još nije počeo itd.) \n\nStoga se predlaže također u Obrascu 17.a, koji je propisan ovim člankom, brisati dio u kojem je potrebno navesti točnu adresu smještaja radnika."]
[52,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","P R A V I L N I K,\nČlanak 27.","Članice Zajednice agencija za zapošljavanje ističu:\n\"Predloženi Obrazac 17a zahtijeva navođenje točne adrese smještaja, što u praksi poslodavac često ne može znati pola godine unaprijed, uzimajući u obzir dugotrajnost postupka ishođeja DBR i viza. Smatramo da je obveza navođenja točne adrese nepraktična i predlažemo da se iz obrasca ukloni zahtjev za adresom, uz zadržavanje obveze potvrde da smještaj ispunjava uvjete primjerenog smještaja sukladno člancima 47., 48. i 49. Pravilnika.\""]
[53,"MAŠA STARČEVIĆ","P R A V I L N I K,\nČlanak 28.","Prijedlog (pod pretpostavkom da kontrola primjerenog smještaja služi zaštiti stranih radnika): brisati alineju 7: \"ima olakšano ponovno izdavanje dozvole za boravak i rad za sezonski rad (ako je najmanje jednom tijekom prethodnih pet godina imao izdanu dozvolu za boravak i rad za sezonski rad te nije kršio uvjete Zakona o strancima) na način da ne mora prilagati dokaz o primjerenom smještaju.\". Ukoliko se dokine obveza dokazivanja primjerenog smještaja, otvara se prostor za malverzacije i posljedično pogoršanje životnih uvjeta stranaca. Eventualno dodati olakšavajući uvjet dokazivanja da ukoliko se primjereni smještaj od zadnjeg odobrenja boravka nije promijenio, treba podnijeti izjavu najmodavca ili poslodavca o tome uz navođenje adrese primjerenog smještaja.\" Potvrda o privremenom smještaju trebala bi biti obvezan prilog svakoj promjeni adrese/smještaja za sezonskog radnika jer je to jedini način da prva potvrda primjerenog boravka ne bude puka formalnost nakon čega će se za strane radnike omogućiti organiziranje smještaja u nehumanim uvjetima, kao što je trenutačno slučaj. Time bi uvođenje kategorije primjerenog smještaja izgubilo smisao, a položaj stranih radnika u Hrvatskoj i njihova integracija bili otežani."]
[54,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","P R A V I L N I K,\nČlanak 33.","Uz predloženi članak 77. stavak 6. članice Zajednica agencija za zapošljavanje ističu da predložena odredba dopušta prijavu boravišta ili prebivališta na adresu sjedišta poslodavca ako se osigurava primjeren smještaj prema člancima 47.–49. Pravilnika. Budući da nije prihvaćen prijedlog o proširenju primjerenog smještaja i na druge objekte osim kuća, stanova i ugostiteljskih objekata, nije jasno zašto se ovdje iznimka dopušta samo za poslodavce čije sjedište u većini slučajeva ne pripada tim kategorijama. Smatraju da se prijava boravišta treba proširiti i dozvoliti i u drugim objektima koji zadovoljavaju uvjete Pravilnika, čime bi se osigurala veća fleksibilnost i praktična provedivost pravila. \nNadalje, uz stavak 11. ističu kkako ta odredba u praksi može stvoriti administrativne poteškoće jer policijska postaja mora pratiti i raspisivati objave za osobe koje više ne borave na području zadnjeg prijavljenog boravišta, što može dovesti do kašnjenja u postupcima i nejasnoća za radnike i poslodavce. Predlažu stoga razjasniti odgovornosti i način vođenja evidencije kako bi se izbjegli nesporazumi i nepotrebna opterećenja nadležnih službi."]
[55,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","P R A V I L N I K,\nČlanak 39. ","Članovi Zajednice agencija za zapošljavanje ističu sljedeće:\n\"Prijelazne odredbe o primjerenom smještaju vjerojatno neće obuhvatiti dovoljan broj radnika, posebno one s češćom promjenom boravišta ili u sezonskim djelatnostima, pa se predlaže fleksibilnije rješenje.\""]
[56,"HRVATSKA LIJEČNIČKA KOMORA","P R A V I L N I K,\nOBRAZAC 18a","Vezano za obrazac 18a predlažemo smanjenje starosti nalaza na 1 mjesec - Nalaz kultivacije stolice i identifikacija na uzročnike S. typhi i S. paratyphi A, B i C (ne stariji od JEDNOG MJESECA) uz obrazloženje kako je vrijeme od tri mjeseca (kako je predloženo) predugo s obzirom da se promjene koje bi upućivale na tuberkulozu mogu razviti u vremenu od tri mjeseca. Isto, još brže, se može dogoditi s kliconoštvom stolice na navedene patogene."]
[57,"MÉDECINS DU MONDE ASBL - DOKTERS VAN DE WERELD VZW","P R A V I L N I K,\nFORM 18a","Komentar na Obrazac 18a:\n  \nObrazac 18a u sadašnjem obliku sadrži elemente koji mogu dovesti do povrede privatnosti i diskriminacije. Potpisivanje izjave „Izjavljujem da ne bolujem od kroničnih bolesti…“ nosi rizik stigmatizacije i pravne nesigurnosti, osobito jer se zdravstveno stanje može mijenjati, a svaka promjena može biti tumačena kao „neistinit navod“. Standardi Vijeća Europe naglašavaju da se kronične bolesti moraju tretirati bez stigme, a UN i WHO upozoravaju na štetnost praksi koje dovode do povrede autonomije i uskraćivanja prava zbog zdravstvenog statusa. \nPodaci o zdravlju spadaju u posebnu kategoriju osobnih podataka, a njihova obrada dopuštena je samo uz jasnu pravnu osnovu, svrhu i proporcionalnost, u skladu s GDPR-om. Ako se u Obrascu 18a predviđa široko prikupljanje podataka o zdravstvenom i cjepnom statusu bez jasne pravne osnove, svrhe, minimalnog opsega, rokova čuvanja i tehničkih mjera zaštite, to može biti suprotno GDPR-u i nacionalnom pravu.\nPredlažemo uklanjanje dijela koji sadrži izjavu „Izjavljujem da ne bolujem od kroničnih bolesti…“ jer takva formulacija nosi rizik diskriminacije, povrede privatnosti i stigmatizacije osoba koje boluju od kroničnih bolesti. Umjesto toga, obrazac bi trebao sadržavati samo podatke relevantne za zarazne bolesti koje predstavljaju ozbiljan rizik za javno zdravlje, u skladu sa službenim popisom iz Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti (NN 60/2014 i izmjene), uz jasnu pravnu osnovu, svrhu, rokove čuvanja i tehničke mjere zaštite u skladu s GDPR-om."]