{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":236,"n_cols":6,"rows_kept":236,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću za Zakon o priuštivom stanovanju"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"ZADRUGA ZA ETIČNO FINANCIRANJE","PRIJEDLOG ZAKONA O PRIUŠTIVOM STANOVANJU","Smatramo da se Zakonom o priuštivom stanju treba adresirati problem stanovanja svih društvenih skupina u Hrvatskoj jer je kvalitetno, pristupačno i sigurno stanovanje temeljno ljudsko pravo.\n\nS obzirom da već godinama zagovaramo reguliranje statusa neprofitnih stambenih zadruga u Hrvatskoj, mislimo da je za njihovu kvalitetnu implementaciju nužno izmijeniti cjelokupan zakonski okvir koji regulira rad zadruge i rad neprofitnih organizacija te njihov porezni i financijski tretman.\n\nZakon o zadrugama je zastario, općenit i neprecizan, a njegov najveći problem je što ne samo da ne potiče razvoj zadruga nego niti ne štiti zadruge od regulatorne diskriminacije kroz cijeli niz drugih zakonskih rješenja. Tako primjerice prema Zakonu o tržištu rada, članovi zadruga ne smatraju se nezaposlenim osobama te stoga ne mogu niti ostvarivati prava za nezaposlene prema tom zakonu - poput podrške u traženju posla, usluga HZZ-a ili naknade za nezaposlene.\n\nOsim toga, zadruge su diskriminirane po cijelom setu drugih osnova:\n-  neprepoznate su od strane financijskih institucija (doslovno ne postoje obrasci koji razumiju strukturu zadruga kao poslovnih subjekata koji nisu društva kapitala nego društva osoba)\n- administrativno su diskriminirane u većini upravnih i administrativnih procesa uslijed nerazumijevanja načina njihovog rada (primjerice, Sudski registar jednog Trgovačkog suda u Hrvatskoj tražio je da svih više stotina članova kod javnog bilježnika ovjeri odluku o izmijeni člana Nadzornog odbora što je operativno neprovedivo i nema uporište niti u jednom postojećem propisu, u drugom slučaju postupak upisa promjene upisa Nadzornog odbora trajao je 181 dan tijekom kojih je rad zadruge bio potpuno blokiran, nadalje, početkom pandemije zadrugama nije dopušteno održavanje online skupština, itd itd)\n- ne postoji ujednačena praksa poreznog tretmana neprofitnih zadruga kao niti općenito društvenih poduzeća i poduzeća kojima ostvarivanje doibiti nije primarni cilj poslovanja\n- zadruge imaju obavezu stvaranja pričuva (25% dobiti), a niti na taj dio nisu oslobođeni plaćanja Poreza na dobit\n- cijeli niz javnih poziva i natječaja uopće ne navodi zadruge kao prihvatljive prijavitelje što čini nedopustivu diskriminaciju zadruga kao poduzetnika na tržištu\n- zadruge koje zapošljavaju osobe s invaliditetom nemaju pravo biti registrirane kao zaštitne radionice\n- energetske zajednice ne mogu biti u formi energetskih zadruga iako je to najlogičniji i u drugim državama EU najrašjreniji oblik građanskog udruživanja sa svrhom investiranja i proizvodnje električne energije\n- ne postoje standardi niti iskustvo provođenja zadružne revizije, s obzirom na duboke i temeljne razlike u načinu poslovanja, standardi koji se primijenjuju na druga trgovačka društva ne mogu biti primijenjivani na isti način\n\nHrvatska je jedina država u Europi koja nema krovnu zadružnu organizaciju, ne postoje institucije koje štite zadrugarstvo te je sustav potpuno devastiran i nužno ga je izgraditi ponovo iz temelja kako bi sve zadruge pa tako i neprofitne stambene zadruge mogle dobiti svoje zasluženo mjesto i u Hrvatskoj.\n\nZa više informacija vidjeti:\nhttps://www.eizg.hr/?id=4291 (studija)\nhttps://lidermedia.hr/poslovna-scena/hrvatska/ot\nkrivamo-koji-su-najveci-problemi-zadrugara-u-hrv\natskoj-51628/\nhttps://forum.tm/vijesti/hrvatska-je-jedina-drza\nva-u-europi-koja-ima-diskriminirajucu-poreznu-po\nlitiku-prema\nhttps://www.savjeti.hr/dom/je-li-lokalna-samoupr\nava-spremna-za-stambene-zadruge/813","Primljeno na znanje","Ovim Zakonom stvorena je po prvi puta pravna pretpostavka za osnivanje neprofitnih stambenih zadruga, što je osnovni preduvjet da se u nastavku reguliraju do sada otvorena pitanja i iz djelokruga drugih državnih tijela koja imaju mehanizme praćenja rada neprofitnih organizacija."]
[2,"UDRUŽENJE ARHITEKATA MEĐIMURJA","PRIJEDLOG ZAKONA O PRIUŠTIVOM STANOVANJU","Trenutačnim odredbama zakona koje predviđaju poticaje za gradnju pojedinačnih stambenih zgrada bez istovremene obveze i poticanja planiranja drugih pratećih sadržaja javlja se opasnost od povećanog opterećenja postojeće komunalne, društvene i zelene infrastrukture, pogotovo izdvajanjem priuštivog stanovanja iz promišljanja kroz prostorne planove putem velikog broja iznimki koje se za takvo stanovanje predviđaju kako ovim zakonom, tako i Zakonom o prostornom uređenju. Velik broj stanova i novih stanara koji bi u mnogim urbanim i suburbanim područjima mogli zagušiti već opterećen sustav javnih usluga i prometnica, a u ruralnim područjima, gdje su ovakvi sadržaji rjeđi, suočiti s problemima dostupnosti, pogotovo kod manje mobilnih skupina građana. \nKroz ovaj zakon, ili druge mjere, potrebno je osigurati principe planiranja, financiranja i unaprjeđenja mreže javnih sadržaja u korak s razvitkom priuštivih stambenih kapaciteta - bilo integralnim planiranjem novih naselja sa svim pratećim sadržajima ili kroz principe urbane obnove postojećih naselja unaprjeđenjem i širenjem postojećih sadržaja i infrastrukture koji će moći primiti nove stanovnike.\nShodno tome te prateći načelo integralnog pristupa u prostornom planiranju (Prostorno planiranje gradova i naselja, gospodarskih, infrastrukturnih, javnih, društvenih, kulturnih, prirodnih, okolišnih i drugih relevantnih područja temelji se na sveobuhvatnom sagledavanju korištenja i zaštite prostora. - ZPU Čl.9,St.1) potrebno je sagledati ovaj zakon kao dio sveobuhvatnog procesa prostornog planiranja, razjasniti zadaće Programa PS i PSJS u odnosu na prostorne planove, temeljiti Programe PS i PSJS te smještaj priuštivog stanovanja u prostore prikladne za takvu namjenu, s dostupnom pratećom javnom i društvenom infrastrukturom, a sve na temelju stručnih analiza i studija te u skladu sa smjerovima planiranog razvoja naselja već definiranim prostornim planovima.\nUkratko, temu priuštivog stanovanja treba sagledati kao sastavni dio procesa prostornog planiranja - u suprotnom, nepromišljenim smještajem priuštivog stanovanja moglo bi se stvoriti više novih problema, kako za korisnike novih stanova, tako i za već prisutne stanare u okolici.","Primljeno na znanje","Vlada RH je 2025. godine po prvi puta donijela Nacionalni plan stambene politike RH (NPSP), na temelju isto tako po prvi puta izrađene dubinske analize stambenih potreba. Stambeni jaz koji je izračunat traži dodatne napore svih koji mogu utjecati na to da se našim građanima omogući priuštivo stanovanje. Stambene potrebe su velike i posebno su izražene u velikim gradovima te je potrebno uz ispravnu primjenu novih zakonskih instrumenata pronaći rješenja. \n\nNPSP je postavio tri cilja: priuštivo stanovanje, održivo stanovanje i prostor u funkciji stanovanja. Kako bi se ta tri cilja ostvarila predviđen je niz mjera koje se provode izmjenama postojećih zakona i donošenjem novih kao što je ovaj. \n\nOvim Zakonom se po prvi puta uvodi obveza JLS da izrađuje Programe priuštivog stanovanja i na taj način planira koliko, gdje i s kojim sredstvima bi se realiziralo priuštivo stanovanje na lokalnoj razini. Naravno, pri tome priuštivo stanovanje treba sagledavati u širem kontekstu i kroz izradu prostornih planova treba voditi računa o svim elementima prostora po mjeri čovjeka. Zakonom je propisano da se radi osiguravanja kvalitete života osoba starijih od 65 godina, zgrade namijenjene za njihovo stanovanje moraju biti planirane s posebnim naglaskom na dostupnost javnog prijevoza, zdravstvenih i socijalnih usluga i infrastrukturnu povezanost s naseljem. Očekuje se da će JLS aktivno doprinositi realizaciji ciljeva NPSP i na taj način sinergijski uz pomoć Vlade RH omogućiti građanima priuštivo stanovanje za opće dobro."]
[3,"UDRUŽENJE HRVATSKIH ARHITEKATA","PRIJEDLOG ZAKONA O PRIUŠTIVOM STANOVANJU","Trenutačnim odredbama zakona koje predviđaju poticaje za gradnju pojedinačnih stambenih zgrada bez istovremene obveze i poticanja planiranja drugih pratećih sadržaja javlja se opasnost od povećanog opterećenja postojeće komunalne, društvene i zelene infrastrukture, pogotovo izdvajanjem priuštivog stanovanja iz promišljanja kroz prostorne planove putem velikog broja iznimki koje se za takvo stanovanje predviđaju kako ovim zakonom, tako i Zakonom o prostornom uređenju. Velik broj stanova i novih stanara koji bi u mnogim urbanim i suburbanim područjima mogli zagušiti već opterećen sustav javnih usluga i prometnica, a u ruralnim područjima, gdje su ovakvi sadržaji rjeđi, suočiti s problemima dostupnosti, pogotovo kod manje mobilnih skupina građana. \nKroz ovaj zakon, ili druge mjere, potrebno je osigurati principe planiranja, financiranja i unaprjeđenja mreže javnih sadržaja u korak s razvitkom priuštivih stambenih kapaciteta - bilo integralnim planiranjem novih naselja sa svim pratećim sadržajima ili kroz principe urbane obnove postojećih naselja unaprjeđenjem i širenjem postojećih sadržaja i infrastrukture koji će moći primiti nove stanovnike.\nShodno tome te prateći načelo integralnog pristupa u prostornom planiranju (Prostorno planiranje gradova i naselja, gospodarskih, infrastrukturnih, javnih, društvenih, kulturnih, prirodnih, okolišnih i drugih relevantnih područja temelji se na sveobuhvatnom sagledavanju korištenja i zaštite prostora. - ZPU Čl.9,St.1) potrebno je sagledati ovaj zakon kao dio sveobuhvatnog procesa prostornog planiranja, razjasniti zadaće Programa PS i PSJS u odnosu na prostorne planove, temeljiti Programe PS i PSJS te smještaj priuštivog stanovanja u prostore prikladne za takvu namjenu, s dostupnom pratećom javnom i društvenom infrastrukturom, a sve na temelju stručnih analiza i studija te u skladu sa smjerovima planiranog razvoja naselja već definiranim prostornim planovima.\nUkratko, temu priuštivog stanovanja treba sagledati kao sastavni dio procesa prostornog planiranja - u suprotnom, nepromišljenim smještajem priuštivog stanovanja moglo bi se stvoriti više novih problema, kako za korisnike novih stanova, tako i za već prisutne stanare u okolici.","Primljeno na znanje","Vlada RH je 2025. godine po prvi puta donijela Nacionalni plan stambene politike RH (NPSP), na temelju isto tako po prvi puta izrađene dubinske analize stambenih potreba. Stambeni jaz koji je izračunat traži dodatne napore svih koji mogu utjecati na to da se našim građanima omogući priuštivo stanovanje. Stambene potrebe su velike i akutne, a posebno su izražene u velikim gradovima te je potrebno uz kvalitetnu primjenu novih zakonskih instrumenata pronaći rješenja. \n\nNPSP je postavio tri cilja: priuštivo stanovanje, održivo stanovanje i prostor u funkciji stanovanja. Kako bi se ta tri cilja ostvarila predviđen je niz mjera koje se provode izmjenama postojećih zakona i donošenjem novih kao što je ovaj. \n\nOvim Zakonom se po prvi puta uvodi obveza JLS da izrađuje Programe priuštivog stanovanja i na taj način planira koliko, gdje i s kojim sredstvima bi se realiziralo priuštivo stanovanje na lokalnoj razini. Naravno, pri tome priuštivo stanovanje treba sagledavati u širem kontekstu i kroz izradu prostornih planova treba voditi računa o svim elementima prostora po mjeri čovjeka. Zakonom je propisano da se radi osiguravanja kvalitete života osoba starijih od 65 godina, zgrade namijenjene za njihovo stanovanje moraju biti planirane s posebnim naglaskom na dostupnost javnog prijevoza, zdravstvenih i socijalnih usluga i infrastrukturnu povezanost s naseljem. Očekuje se da će JLS aktivno doprinositi realizaciji ciljeva NPSP i na taj način sinergijski uz pomoć Vlade RH omogućiti građanima priuštivo stanovanje za opće dobro."]
[4,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","PRIJEDLOG ZAKONA O PRIUŠTIVOM STANOVANJU","U poglavlje „Osnovna pitanja koja se trebaju urediti Zakonom“ dopunili bi stavkom: „osiguravanje pristupačnog stanovanja za osobe s invaliditetom te stambene podrške obiteljima djece s teškoćama u razvoju.“ S obzirom da zakon definira ključne mehanizme priuštivog stanovanja, nužno je uvrstiti pristupačnost i specifične potrebe osoba s invaliditetom i djece s teškoćama kao jedno od pitanja koja se uređuju Zakonom.\n\nU prijedlogu Zakona govori se o kupnji stanova, rekonstrukcijama, zadrugama i aktivaciji praznih stanova, ali se ne spominje potreba osiguranja određenog broja/postotka stanova koji su pristupačni osobama s invaliditetom (npr. prilikom novo izgradnje). Predlažem da se predvidi prednost za osobe s invaliditetom pri kupnji, najmu i sl. stanova u prizemlju i mogućnosti financiranja prilagodbi postojećih stanova u programu aktivacije praznih nekretnina. U protivnom, Zakon neće ispuniti cilj jednakosti.","Primljeno na znanje","Zakon je dorađen u dijelu članka 2. na način da su ciljnom skupinom građana na koje se primjenjuje ovaj Zakon obuhvaćene osobe s invaliditetom, obitelji u kojima je član uže obitelji osoba s invaliditetom ili dijete s teškoćama u razvoju. Pojam pristupačnosti za osobe s invaliditetom i osobe smanjene pokretljivosti je već propisao u Tehničkom propisu o osiguranju pristupačnosti građevina osobama s invaliditetom i smanjene pokretljivosti (\"Narodne novine\" broj 12/23), a dodatno će se razmotriti kod donošenja Pravilnika čije donošenje je predviđeno ovim Zakonom i kojim će se urediti pripadna vrijednosna površina stana, standard opreme i druge značajke stambenih nekretnina koji se grade, stječu i nabavljaju sukladno ovom Zakonu, prosječni režijski troškovi i prosječni troškovi održavanja stana."]
[5,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","PRIJEDLOG ZAKONA O PRIUŠTIVOM STANOVANJU","U poglavlju „Ocjena stanja“ dodali bi da je potrebno jasno prepoznavanje problema nedostatka pristupačnog stanovanja za osobe s invaliditetom te nepostojanje sustavnog rješavanja stambenog pitanja roditelja djece s teškoćama u razvoju. Riječ je o jednoj od najranjivijih skupina koja ne može riješiti stambeni problem na tržištu. Roditelji djece s teškoćama često su prisiljeni živjeti tamo gdje je dostupna terapija, što povećava troškove i dodatno naglašava potrebu za priuštivim stanovanjem. Mišljenja sam da je uključivanje ovih činjenica nužno za realno sagledavanje potreba i planiranje mjera.","Primljeno na znanje","Zakon je dorađen u dijelu članka 2. na način da su ciljnom skupinom građana na koje se primjenjuje ovaj Zakon obuhvaćene osobe s invaliditetom, obitelji u kojima je član uže obitelji osoba s invaliditetom ili dijete s teškoćama u razvoju. Pojam pristupačnosti za osobe s invaliditetom i osobe smanjene pokretljivosti je već propisano u Tehničkom propisu o osiguranju pristupačnosti građevina osobama s invaliditetom i smanjene pokretljivosti (\"Narodne novine\" broj 12/23), a dodatno će se razmotriti kod donošenja Pravilnika čije donošenje je predviđeno ovim Zakonom i kojim će se urediti pripadna vrijednosna površina stana, standard opreme i druge značajke stambenih nekretnina koje se grade, stječu i nabavljaju sukladno ovom Zakonu, prosječni režijski troškovi i prosječni troškovi održavanja stana."]
[6,"DORA TURČINOVIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O PRIUŠTIVOM STANOVANJU","Poštovani,\n\nzahvaljujem na mogućnosti sudjelovanja u savjetovanju. Predlažem da se u Prijedlog Zakona o priuštivom stanovanju jasnije prepoznaju potrebe obitelji koje imaju dijete s invaliditetom, s obzirom na povećane troškove života, smanjene radne mogućnosti roditelja i veću potrebu za prilagođenim stambenim prostorom.\n\nI. Posebno navođenje obitelji s djecom s invaliditetom\nPredlažem da se ove obitelji izričito navedu kao zasebna ranjiva skupina unutar zakona, budući da se njihove potrebe bitno razlikuju od općeg pojma “obitelji s djecom”.\n\nII. Mogućnost dodjele većeg minimalnog stambenog prostora\nZa slučajeve težeg invaliditeta, potrebe za medicinskom opremom ili smanjene pokretljivosti djeteta, predlažem mogućnost dodjele nešto većeg stana (npr. dodatnih 10 m2).\n\nIII. Povoljnija najamnina u opravdanim slučajevima\nPredlažem razmatranje nižeg omjera najamnine za obitelji koje imaju dijete s težim invaliditetom, zbog objektivno povećanih troškova skrbi.\n\nIV. Pristupačnost i mogućnost prilagodbe stana\nPredlažem da dio stambenog fonda bude projektiran kao pristupačan te da obitelji imaju mogućnost dobiti potporu za potrebne adaptacije (rampe, prilagodbe kupaonice, širina vrata itd.).\n\nOve dopune ne mijenjaju ciljeve zakona, a značajno bi unaprijedile kvalitetu života djece s invaliditetom i njihovih obitelji.","Djelomično prihvaćen","Zakon je dorađen u dijelu članka 2. na način da su ciljnom skupinom građana na koje se primjenjuje ovaj Zakon obuhvaćene osobe s invaliditetom, obitelji u kojima je član uže obitelji osoba s invaliditetom ili dijete s teškoćama u razvoju. Pojam pristupačnosti za osobe s invaliditetom i osobe smanjene pokretljivosti je već propisao u Tehničkom propisu o osiguranju pristupačnosti građevina osobama s invaliditetom i smanjene pokretljivosti (\"Narodne novine\" broj 12/23), a dodatno će se razmotriti kod donošenja Pravilnika čije donošenje je predviđeno ovim Zakonom i kojim će se urediti pripadna vrijednosna površina stana, standard opreme i druge značajke stambenih nekretnina koje se grade, stječu i nabavljaju sukladno ovom Zakonu, prosječni režijski troškovi i prosječni troškovi održavanja stana.\n\nOsim priuštive najamnine koja je propisana u ovom Zakonu dodatna smanjenja najamnina nisu predviđena, zbog postojanja drugih državnih instrumenata."]
[7,"BRANIMIR ŠOLJIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O PRIUŠTIVOM STANOVANJU","Poštovani, smatram da bi bilo dobro proširiti uvjete koje moraju zadovoljiti najmodavci na način da se uzmu u obzir i stanovi koji su korišteni u proteklom razdoblju od dvije godine. Ova kategorija mogla bi biti nižeg prioriteta u odnosu na nekorištene stanove, a na taj način bi se omogućila učinkovita primjena programa na mjestima gdje eventualno nedostaje stambenih jedinica koje zadovoljavaju uvjet nekorištenja.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nZakonom su već propisane iznimke od uvjeta da stambene nekretnine nisu korištene najmanje dvije godine. Opće izuzeće od postavljenog uvjeta od dvije godine nije prihvatljivo zbog zaštite postojećih najmoprimaca koji bi mogli ostati bez stana kojeg trenutno koriste u najmu."]
[8,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","PRIJEDLOG ZAKONA O PRIUŠTIVOM STANOVANJU,\nDIO PRVI","Imajući na umu važnost rješavanja sociodemografskih pitanja i osiguranja priuštivog stanovanja, s ciljem stvaranja zakonskog okvira kojim će se postići visoka kvaliteta stanovanja i života, ukazujemo na sporne odredbe i dajemo prijedloge za unaprjeđenje Zakona o priuštivom stanovanju.\nKako bi se izbjegle nedoumice i potencijalna pravna nesigurnost, predlaže se uskladiti terminologiju i pojmovnik s definicijama iz postojećih zakona s područja prostornog uređenja, gradnje i najma stanova te drugih posebnih zakona (pojmovi „gradnja“, „građenje“, „rekonstrukcija“…). Također, umjesto korištenja pojmova  i dokumenata koji nisu u upotrebi ili na snazi, predlaže se upotreba važećih termina i propisa, a odredbe postojećih zakona ne kompromitirati novim odredbama (npr. redefiniranje autorskih prava).\nIz planerske perspektive priuštivo stanovanje nije prostorno planska kategorija, već financijski model upravljanja nekretninama, no složenost prostornog planiranja i projektiranja za potrebe istog zahtijevaju ekspertizu i stručnost. Stoga smatramo da je nužno aktivno sudjelovanje Hrvatske komore arhitekata u izradi pravilnika iz st. 4. kojim će se propisati urbanistički i arhitektonski standardi te sadržaj dokumentacije za potrebe priuštivog stanovanja.\nZakonom je potrebno jasno definirati polazišta i dosljednim odredbama onemogućiti malverzacije koje mogu baciti negativno svjetlo na početni cilj. Bez ozbiljne analize, stvarne potrebe i iskaza interesa potencijalnih korisnika, ne treba omogućiti radnje koje opterećuju prostor i troše resurse poput prenamjene zemljišta, širenja građevinskog područja, građenja zgrada i dodatnih sadržaja. Iako je priuštivo stanovanje u skladu s ovim Zakonom u interesu Republike Hrvatske, ne smiju se ugrožavati prava drugih građana i potrebno je razraditi odredbe s jasnim kriterijima i prioritetima. U suprotnom, građenje svake pojedinačne stambene zgrade za priuštivo stanovanje, kao projekt od interesa za RH, opravdava prenamjenu zemljišta ili pravo na izvlaštenje. \nU cilju stvaranja pravednog društva za sve građane potrebno je razmotriti odredbe koje se tiču kupnje ili građenja nekretnina, odnosno dati prednost stvaranju trajnog fonda stanova s priuštivim najmom kao dugoročnim rješenjem. Naročito ako je prema podacima iz uvodne Ocjene stanja vidljivo je da u RH ne nedostaje stambenih nekretnina, već ih je dvostruko više od predviđenih potreba za stanovanje.","Djelomično prihvaćen","S obzirom na ovdje iznesene općenite komentare, a koji se i kasnije ponavljaju uz konkretne članke, daje se i općeniti odgovor. \n\nU vezi pojmovnika, bitna je svrha a ne forma. Npr. ako se pojmovi gradnja, građenje i rekonstrukcija koriste u kontekstu planiranja investicije, a ne zbog normiranja ili novog opisivanja tih radova ili usluga, jer je nedvojbeno jasno gdje su ti pojmovi detaljno propisani, tada je pragmatično koristi jedan zajednički pojam umjesto svaki puta nabrajati sve posebne pojmove. I to je nomotehnički ispravno. U svakom slučaju, sve što može doprinijeti jasnoći propisa bit će prihvaćeno.\n\nOvim Zakonom se ne uređuju pitanja iz prostornog uređenja, a članak na koji se primjedba odnosi je promijenjen nakon donošenja novog Zakona o prostornom uređenju. \n\nSudjelovanje predstavnika HKA je predviđeno uvijek tamo gdje se očekuje njihov stručni doprinos, pa tako i u izradi podzakonskih akata ovoga Zakona. \n\nŠto se tiče analiza potreba za priuštivim stanovanjem, kao i provedba različitih mjera za priuštivo stanovanje u najvećoj mjeri ovisi o aktivnosti JLS. Iz tog razloga je ovim Zakonom propisana potreba izrade Programa priuštivog stanovanja, kako bi se potaklo JLS na ozbiljan pristup u tom zadatku.  \n\nOvim Zakonom se radi značajan iskorak od dosadašnje prakse kada su se svi stanovi mogli otkupiti i uvedena je odredba u članku 23. da 50% stanova mora biti za priuštivi najam. Postotak stanova koji ostaje trajno u priuštivom najmu je određen kako bi se izbjegla segregacija građana i ostvario povoljniji socijalni miks u zgradama. U tom kontekstu prazne stanove koji se nalaze pretežito u privatnom vlasništvu nastojat će se aktivirati kroz nekoliko mjera koje su prihvatljive s današnjeg stupnja razvoja društva, ali reakcija ostaje dobra volja vlasnika. Demokratski razvoj društva je dugotrajan i postepen proces, tako da se neka rješenja drugih država ne mogu jednostavno prenositi. Treba imati u vidu kako se stambene politike između država razlikuju po: nasljeđu, potrebama i mogućnostima. Uzimajući u obzir ta tri elementa nastaju i mjere provedbe stambenih politika."]
[9,"IVANA HRASTAR","PRIJEDLOG ZAKONA O PRIUŠTIVOM STANOVANJU,\nDIO PRVI","Komentar na članak 2. stavak 1. točku 2.\nPredlažemo da se u članku 2. stavak 1. točka 2. u definiciju „ciljnih skupina građana” izrijekom uključe\nosobe s invaliditetom te obitelji djece s teškoćama u razvoju.\nIako su u postojećem tekstu djelomično obuhvaćeni građani koji imaju ograničen pristup\nzdravstvenoj skrbi, ovakva formulacija nije dovoljno jasna niti obuhvaća specifične stambene potrebe\nosoba s invaliditetom i obitelji djece s teškoćama u razvoju, koje se suočavaju s povećanim\ntroškovima stanovanja, potrebom za prostornim prilagodbama te ograničenim mogućnostima na\ntržištu nekretnina.\nStoga predlažemo da se u točki 2. članka 2. nakon riječi „obitelji s djecom” ili kao zasebna kategorija\ndoda formulacija:\n„osobe s invaliditetom te obitelji djece s teškoćama u razvoju”.\nNa taj način bi se jasno i nedvojbeno osiguralo da ove skupine budu prepoznate kao ciljne skupine u\nokviru mjera priuštivog stanovanja, u skladu s načelima jednakosti, socijalne uključenosti i\nKonvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom.\nTakođer, navedeni prijedlog potvrđuje istraživanje koje je 2022. godine proveo 8. Centar znanja za\nunapređenje kvalitete života osoba s invaliditetom, kojeg su činili svi Savezi osoba s invaliditetom, a\nutvrđeno je da osobe s invaliditetom nisu u mogućnosti niti iznajmiti stan jer najmodavci, prema\ndugogodišnjem iskustvu udruga osoba s invaliditetom, ne žele prihvatiti osobe s invaliditetom, a posebice ukoliko su to\nosobe koje se kreću uz pomoć invalidskih kolica.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[10,"IVANA HRASTAR","PRIJEDLOG ZAKONA O PRIUŠTIVOM STANOVANJU,\nUVODNE ODREDBE","Predlažemo da se u članku 67. uvede uvećanje priznatih vrijednosnih površina stana odnosno\nobiteljske kuće za podnositelje zahtjeva koji su osobe s invaliditetom ili u čijem kućanstvu živi osoba s\nnajvišim stupnjem invaliditeta ili obitelj s djetetom s teškoćama u razvoju s najvišim stupnjem\ninvaliditeta.\nNaime, osobe s invaliditetom, osobito osobe s tjelesnim oštećenjima i smanjenom pokretljivošću, u\npravilu imaju povećane prostorne potrebe (širi hodnici, veće kupaonice, prilagođene spavaće sobe,\nprostor za pomagala, manevriranje kolicima i sl.), što čini standardne vrijednosne površine iz stavka\n3. ovoga članka nedostatnima za osiguravanje funkcionalnog i dostojanstvenog stanovanja.\nStoga predlažemo da se priznate vrijednosne površine iz stavka 3. (i uvećanja iz stavka 4.) dodatno\nuvećaju za određeni postotak sukladno odlukama jedinica lokalne samouprave.\nOvakvo rješenje bilo bi u skladu s načelima jednakosti i nediskriminacije te Konvencijom UN-a o\npravima osoba s invaliditetom, koja obvezuje Republiku Hrvatsku na osiguravanje adekvatnih životnih\nuvjeta i dostupnog stanovanja osobama s invaliditetom, uz uvažavanje njihovih specifičnih potreba.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOdredbom članka 67. već su znatno povećane prihvatljive površine stanova prema standardu koji je uspostavljen ovim Zakonom, tako da za daljnje povećanje površina stanova nema potreba. U zgradama koje se projektiraju na temelju ovoga Zakona se uvijek primjeren postotak stanova projektira za osobe sa invaliditetom, kao što je bio slučaj i prema važećem Zakonu. Detalji će biti propisani Pravilnikom koji donosi ministar."]
[11,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 1.","Predlažemo tekst članka 1. dopuniti tekstom kako se ovim Zakonom osigurava i pristupačno stanovanje za osobe s invaliditetom te stambena podrška obiteljima s djecom s teškoćama u razvoju kao posebno ranjivim skupinama građana. - navodi se u članku 1. cilj jednakih prilika za sve građane, ali se u Zakonu ne prepoznaje ova skupina građana.","Djelomično prihvaćen","Zakon je dorađen u dijelu članka 2. na način da su ciljnom skupinom građana na koje se primjenjuje ovaj Zakon obuhvaćene osobe s invaliditetom, obitelji u kojima je član uže obitelji osoba s invaliditetom ili dijete s teškoćama u razvoju. Pojam pristupačnosti za osobe s invaliditetom i osobe smanjene pokretljivosti je već propisano u Tehničkom propisu o osiguranju pristupačnosti građevina osobama s invaliditetom i smanjene pokretljivosti (\"Narodne novine\" broj 12/23), a dodatno će se razmotriti kod donošenja Pravilnika čije donošenje je predviđeno ovim Zakonom i kojim će se urediti pripadna vrijednosna površina stana, standard opreme i druge značajke stambenih nekretnina koji se grade, stječu i nabavljaju sukladno ovom Zakonu, prosječni režijski troškovi i prosječni troškovi održavanja stana."]
[12,"ANTONIJA KNEŽEVIĆ","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 1.","Predloženi zakon ne definira nikakve prioritete među korisnicima niti ga povezuje s demografskim ciljevima, iako se to u obrazloženju tvrdi. Podaci APN-a pokazuju da posljednje mjere povrata PDV-a i poreza dominantno koriste samci (46 posto svih korisnika), dok prosječno kućanstvo koje je koristilo mjeru ima samo dva člana. Ovako postavljen zakon ne prioritizira obitelji, djecu niti ranjive skupine. Prijašnji programi barem su malo nagrađivali rođenje djeteta. Ako zakon uistinu želi pridonijeti demografskoj obnovi, mora jasno definirati prioritetne korisnike (obitelji s djecom, kućanstva koja se povećavaju, samohrani roditelji) te usmjeriti potpore prema onima kojima povećanje stambenog standarda zaista omogućuje formiranje i širenje obitelji. Bez eksplicitnog vrednovanja ovih skupina, mjere će biti skupe i promašene u odnosu na deklarirane ciljeve.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nCiljna skupina ovoga Zakona definirana je i dopunjena u članku 2., a razrada bodovanja unutar ciljne skupine razrađuje se prilikom pokretanja svakog projekta kao i do sada. \nOsim bodovanja, obitelji s većim brojem djece se posebno tretiraju i u članku 20., stavak 4. s kojim se oslobađaju vlastitog učešća od 10 % vrijednosti stana.\nDemografski ciljevi se ostvaruju samim priuštivim stanovanjem, jer se direktno utječe na mogućnost mladih da se odvoje od roditelja i osnuju svoje obitelji u sigurnom domu."]
[13,"PRAVO NA GRAD","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 2.","Stavak 1., točka 2. - Navedeni popis ciljnih skupina u članku 2. Zakona ostaje nedostatan i selektivan te ne odražava stvarnu strukturu stambene nesigurnosti u Republici Hrvatskoj:\nPrije svega, nužno je uvesti rodnu diferencijaciju: Žene su u prosjeku slabije plaćene, češće zaposlene u nesigurnim i slabije plaćenim sektorima te češće preuzimaju neplaćeni skrbnički rad. Posebno su ugrožene samohrane majke, koje čine jednu od skupina s najvišim udjelom rizika od siromaštva i stambene nesigurnosti, ali u važećem popisu nisu prepoznate kao zasebna ciljna skupina. \nZakon ne prepoznaje ni migrantske radnike i radnice, uključujući državljane trećih zemalja, koji su u praksi često smješteni u prenapučenim, neadekvatnim ili radno uvjetovanim oblicima stanovanja, bez realnog pristupa tržištu stanova ili javnim programima stanovanja.\nIzostavljene su i osobe s invaliditetom, koje se ne suočavaju samo s financijskim, već i s fizičkim i prostornim barijerama pristupu odgovarajućem stanovanju. Sam kriterij dohotka ne uzima u obzir povećane troškove života i prilagodbe prostora koje ova skupina snosi.\nPosebno je problematično što se ne prepoznaju dugoročni podstanari (neovisno o dobi), koji su izloženi rastu cijena najma, nesigurnim ugovorima i čestim preseljenjima.\nNadalje, iz popisa su izostavljeni studenti i mladi radnici u tranziciji između obrazovanja i rada, koji često nisu obuhvaćeni ni mjerama za mlade obitelji ni mjerama za zaposlene, iako su suočeni s izrazito nepovoljnim uvjetima na tržištu najma u urbanim sredinama.\nKonačno, zakon ne prepoznaje pojedine pripadnike nacionalnih manjina, za koje je poznato da su nadprosječno pogođeni lošim stambenim uvjetima, prostornom segregacijom i institucionalnim preprekama u pristupu formalnom stanovanju.","Djelomično prihvaćen","Dorađen je članak 2. Zakona na način da su ciljnim skupinama građana na koje se primjenjuje ovaj Zakon obuhvaćene osobe s invaliditetom, obitelji u kojima je član uže obitelji osoba s invaliditetom ili dijete s teškoćama u razvoju.\n\nZa rodnu diferencijaciju u ovom Zakonu bilo bi potrebno napraviti dublje analize iz kojih bi takva potreba bila utvrđena i usklađena s drugim aktima.\n\nDodatno su Zakonom obuhvaćeni mladi radnici u tranziciji između obrazovanja i rada, i to na način da se uvodi posebna vrsta stambene nekretnine za mlade punoljetne osobe do 30 godina starosti, namijenjena za prijelazni period stanovanja u trajanju od 4 godine s mogućnosti produljenja za ne dulje od 1 godine, veličine 18 m2 vrijednosne površine za jednu osobu, odnosno 26 m2 za dvije osobe. Uvedeno je i prihvatljivo odstupanje od navedene površine do najviše 4 m2.\n\nZakonom će se omogućiti potpora za stjecanje prve stambene nekretnine za podnositelje zahtjeva čiji su članovi uže obitelji stranci koji nemaju prijavljeno prebivalište u RH. \n\nKao i u dosadašnjim mjerama demografske politike koje su bile provođene, mjere se odnose na određenu ciljnu skupinu građana kako bi se s ograničenim mogućnostima državnog proračuna pomoglo onima kojima je najpotrebnije."]
[14,"PRAVO NA GRAD","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 2.","Stavak 1., točka 2. - Popis ciljnih skupina iznimno je širok te obuhvaća mlade do 45 godina, obitelji s djecom, osobe s deficitarnim zanimanjima, osobe u prekarnim oblicima rada, starije od 65 godina, osobe s ograničenim pristupom zdravstvenoj skrbi te pripadnike određenih javnih službi. Dobna granica za mlade može se smatrati vrlo širokom, no istodobno se može argumentirati da je zakonodavac svjesno izbjegao restriktivniji pristup kako bi se spriječilo isključivanje potencijalno ranjivih skupina. Međutim, izostanak jasnih definicija (primjerice pojma prekarnog rada ili kriterija za utvrđivanje ograničenog pristupa zdravstvenoj skrbi) predstavlja značajan provedbeni rizik i zahtijeva dodatnu razradu u podzakonskim aktima.","Djelomično prihvaćen","Članak 2. dorađen je na način da su ciljnom skupinom građana na koje se primjenjuje ovaj Zakon, obuhvaćene osobe koje rade za drugu fizičku ili pravnu osobu na način da se rad obavlja na temelju ugovora o radu sklopljenog na određeno vrijeme, sezonski ili na temelju ugovora o djelu ili se rad obavlja putem paušalnog obrta.\n\nZakonom o subvencioniranju i državnom jamstvu stambenih kredita („Narodne novine“, broj 31/11.) uvedena je dobna granica od 45 godina do koje je moguće ostvariti državne potpore za stjecanje prve stambene nekretnine, a ista je dobna granica preuzeta i u Zakon o subvencioniranju stambenih kredita („Narodne novine“, br. 65/17., 61/18., 66/19. i 146/20.). I ovaj Zakon, koji se može smatrati nastavkom Zakona o subvencioniranju stambenih kredita u smislu da se radi o nastavku državne potpore mladima koji stječu prvu nekretninu, prepoznaje istu dobnu granicu.\n\nPojam ograničenog pristupa zdravstvenoj skrbi je zamijenjen s osobama s invaliditetom i obitelji u kojima je član uže obitelji osoba s invaliditetom ili dijete s teškoćama u razvoju."]
[15,"PRAVO NA GRAD","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 2.","Stavak 1., točka 2. - Zakon definira ciljne skupine građana primarno kroz prihodovni kriterij vezan uz lokalnu medijalnu neto plaću, uz dodatne korekcije prema veličini uže obitelji te niz socijalnih i profesionalnih obilježja. Nije jasno uključuju li se u izračun samo plaće i naknade iz radnog odnosa ili i drugi oblici dohotka poput prihoda od samostalne djelatnosti, imovine, kapitala i drugih izvora. Nejasnoće u tom pogledu mogu dovesti do neujednačene primjene Zakona te zahtijevaju jasno normativno razgraničenje, kao i određivanje institucije nadležne za utvrđivanje kumulativnih prihoda uže obitelji, primjerice porezne uprave.","Primljeno na znanje","Prihod se utvrđuje na temelju potvrde porezne uprave o visini dohotka i primitaka izdanoj od Ministarstva financija, Porezne uprave i uključuje dohodak od nesamostalnog rada, dohodak od samostalne djelatnosti, dohodak od imovine i imovinskih prava, dohodak od kapitala, drugi dohodak, inozemni dohodak i neoporezive primitke."]
[16,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 2.","Opći komentar u odnosu na članak 2. stavak 2. kojim se propisuje sljedeće: \n\"2. ciljne skupine građana su građani s prihodima koji ne mogu biti veći od 2,5 lokalne medijalne neto plaće za samca, a za svakog sljedećeg člana uže obitelji granica njihovih ukupnih prihoda je uvećana za 0,5 lokalne medijalne neto plaće, mladi do 45 godina, obitelji s djecom, osobe s deficitarnim zanimanjima, osobe koje rade u prekarnom radu, djelatne vojne osobe, policijski službenici te drugi državni i javni službenici i namještenici deficitarnih zanimanja, građani stariji od 65 godina i građani koji imaju ograničen pristup zdravstvenoj skrbi, uz uvjet da nemaju u vlasništvu odgovarajuću stambenu nekretninu\"\n\na) Zakon ciljne skupine stanovništva ponajprije određuje na temelju prihodovnog praga vezanog uz lokalnu medijalnu neto plaću, uz korekcije prema veličini uže obitelji te dodatne socijalne i profesionalne kriterije. Međutim, nije precizirano obuhvaća li izračun isključivo plaće i naknade iz radnog odnosa ili i druge vrste prihoda, poput dohotka od samostalne djelatnosti, imovine, kapitala i ostalih izvora. Takva nedorečenost može rezultirati neujednačenom provedbom Zakona te upućuje na potrebu jasnog normativnog razgraničenja, kao i imenovanja tijela nadležnog za utvrđivanje ukupnih prihoda kućanstva, primjerice Porezne uprave.\n\nb) Katalog ciljnih skupina izuzetno je obuhvatan te uključuje mlade osobe do 45 godina, obitelji s djecom, radnike u deficitarnim zanimanjima, osobe zaposlene u nestabilnim oblicima rada, starije od 65 godina, osobe s otežanim pristupom zdravstvenoj skrbi te pripadnike pojedinih javnih službi. Iako se dobna granica za mlade može smatrati vrlo širokom, može se pretpostaviti da je zakonodavac svjesno izbjegao restriktivnije postavljanje kriterija kako bi se spriječilo isključivanje potencijalno ranjivih skupina. Unatoč tome, izostanak preciznih definicija ključnih pojmova, poput prekarnog rada ili kriterija za utvrđivanje ograničenog pristupa zdravstvenoj skrbi, predstavlja ozbiljan provedbeni izazov te zahtijeva dodatno normiranje kroz podzakonske akte.\n\nc) Unatoč širini, popis ciljnih skupina naveden u članku 2. Zakona ostaje parcijalan i selektivan te ne odražava u potpunosti stvarne obrasce stambene nesigurnosti u Republici Hrvatskoj:\n● Prije svega, nužno je uvesti rodnu dimenziju. Žene u prosjeku ostvaruju niže prihode, češće su zaposlene u nesigurnim i slabije plaćenim sektorima te u većoj mjeri obavljaju neplaćeni skrbnički rad. Posebno su izložene samohrane majke, koje pripadaju skupinama s najvišim rizikom od siromaštva i stambene nesigurnosti, a koje važeći popis ne prepoznaje kao zasebnu ciljnu kategoriju.\n● Zakon također ne obuhvaća migrantske radnike i radnice, uključujući državljane trećih zemalja, koji su u praksi često smješteni u prenapučenim, neadekvatnim ili radno uvjetovanim oblicima stanovanja, bez stvarnog pristupa tržištu najma ili javnim stambenim programima.\n● Izostavljene su i osobe s invaliditetom, koje se, osim s financijskim ograničenjima, suočavaju i s fizičkim te prostornim preprekama u pristupu primjerenom stanovanju. Sam prihodovni kriterij pritom zanemaruje povećane životne troškove i troškove prilagodbe prostora s kojima se ova skupina suočava.\n● Posebno problematično je neprepoznavanje dugoročnih podstanara, neovisno o dobi, koji su izloženi rastu najamnina, nesigurnim ugovornim odnosima i učestalim selidbama.\n● Nadalje, izvan fokusa ostaju studenti i mladi radnici u prijelaznom razdoblju između obrazovanja i zaposlenja, koji često ne potpadaju ni pod mjere za mlade obitelji ni pod mjere za zaposlene, iako se suočavaju s izrazito nepovoljnim uvjetima na urbanom tržištu najma.\n● Konačno, zakon ne prepoznaje ni pripadnike nacionalnih manjina, za koje je poznato da su razmjerno češće izloženi lošim stambenim uvjetima, prostornoj segregaciji i institucionalnim preprekama u pristupu formalnim oblicima stanovanja.","Djelomično prihvaćen","Članak 2. Zakona dorađen je na način da su ciljnom skupinom građana na koje se primjenjuje Zakon, obuhvaćene osobe s invaliditetom, obitelji u kojima je član uže obitelji osoba s invaliditetom ili dijete s teškoćama u razvoju.\n\nZakonom će se omogućiti potpora za stjecanje prve stambene nekretnine i za podnositelje zahtjeva čiji su članovi uže obitelji stranci koji nemaju odnosno po posebnim propisima ne mogu imati prijavljeno prebivalište u RH. \n\nPrihod se utvrđuje na temelju potvrde porezne uprave o visini dohotka i primitaka izdanoj od Ministarstva financija, Porezne uprave i uključuje dohodak od nesamostalnog rada, dohodak od samostalne djelatnosti, dohodak od imovine i imovinskih prava, dohodak od kapitala, drugi dohodak, inozemni dohodak i neoporezive primitke. \n\nZa rodnu diferencijaciju kao i za uvođenje nacionalnih manjina u ciljnu skupinu u ovom Zakonu bilo bi potrebno napraviti dublje analize iz kojih bi takva potreba bila utvrđena i usklađena s drugim aktima.\n\nZakonom su obuhvaćeni i studenti i mladi radnici u tranziciji između obrazovanja i rada, i to na način da se uvodi posebna vrsta stambene nekretnine za mlade punoljetne osobe do 30 godina starosti, namijenjena za prijelazni period stanovanja.\n\nKao i u dosadašnjim mjerama demografske politike koje su bile provođene, mjera se odnose na određenu ciljnu skupinu građana kako bi se s ograničenim mogućnostima državnog proračuna pomoglo onima kojima je najpotrebnije."]
[17,"GRAD ZAGREB","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 2.","U odnosu na čl. 2. predlaže se definiranje pojma prekarnog rada.","Djelomično prihvaćen","Članak 2. dorađen je na način da su ciljnom skupinom obuhvaćene osobe koje rade za drugu fizičku ili pravnu osobu na način da se rad obavlja na temelju ugovora o radu sklopljenog na određeno vrijeme, sezonski ili na temelju ugovora o djelu ili se rad obavlja putem paušalnog obrta."]
[18,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 2.","Predlažemo čl. 2. dopuniti da među ciljane skupine budu uključene i osobe s invaliditetom koje nemaju primjereno stanovanje i obitelji djece s teškoćama u razvoju.\nU skladu s time predlažemo dodati i pojam pristupačan stan.","Djelomično prihvaćen","Zakon je dorađen u dijelu članka 2. na način da su ciljnom skupinom građana na koje se primjenjuje ovaj Zakon, obuhvaćene osobe s invaliditetom, obitelji u kojima je član uže obitelji osoba s invaliditetom ili dijete s teškoćama u razvoju.\n\nPojam pristupačnosti za osobe s invaliditetom i osobe smanjene pokretljivosti je već propisao u Tehničkom propisu o osiguranju pristupačnosti građevina osobama s invaliditetom i smanjene pokretljivosti (\"Narodne novine\" broj 12/23), a dodatno će se razmotriti kod donošenja Pravilnika čije donošenje je predviđeno ovim Zakonom i kojim će se urediti pripadna vrijednosna površina stana, standard opreme i druge značajke stambenih nekretnina koji se grade, stječu i nabavljaju sukladno ovom Zakonu, prosječni režijski troškovi i prosječni troškovi održavanja stana."]
[19,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 2.","Navedena norma  HRN ISO 9836 je nevažeća, a uz to je i neprikladna za potrebe izračuna površina stanova, obzirom da se koriste koeficijenti prema posebnom propisu.  \nUvodi se novi pojam „vrijednosne površine“, koja po opisu odgovara „korisnoj vrijednosti površina“ iz  Pravilnika o metodama procjene vrijednosti nekretnina, te nije jasno zašto se ne koristi pojam iz pravilnika.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nObvezatnost primjene neke norme u propisu ne prestaje njenim povlačenjem od strane normirnog tijela. Odnosno, to što neka norma ima status povučene hrvatske norme, nema utjecaja sve dok na tu normu upućuje zakon/tehnički propis/pravilnik. U protivnom, desila bi se pravna praznina i zaustavila sva postupanja dok se ne donese nova norma. \nIsto tako, novo izdanje norme od strane normirnog tijela, preuzete iz nekog od normizacijskih sustava (npr.: ISO-a, CEN/CENELEC-a,…) nije obvezno za primjenu sve dok se određenim propisom ne uputi na obvezatnost iste.\n\nPojam „vrijednosne površine“ je već uveden s donošenjem Zakona o upravljanju i održavanju zgrada i Zakona o energetskoj učinkovitosti u zgradarstvu, tako da se sada dosljedno primjenjuje u nastavku izrade zakonodavnih rješenja.\n\n„Korisna vrijednost površina“ je pojam koji ne postoji, jer se Pravilnikom o metodama procjene vrijednosti nekretnina definiraju koeficijenti korisne vrijednosti površina uz pomoć kojih se dolazi do odnosa vrijednosti površina pojedinih samostalnih uporabnih jedinica u zgradama (članak 5. stavak 2. Pravilnika)."]
[20,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 2.","Ukloniti nevažeći normu i preformulirati:\n11. vrijednosna površina stana ili poslovnog prostora odnosno posebnih dijelova zgrade i njezinih pripadaka je neto podna površina tih dijelova zgrade uz primjenu koeficijenata korisne vrijednosti površina prema posebnom propisu.\nIli jednostavno napisati da se radi o „korisnoj vrijednosti površina“ prema posebnom propisu.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nObvezatnost primjene neke norme u propisu ne prestaje njenim povlačenjem od strane normirnog tijela. Odnosno, to što neka norma ima status povučene hrvatske norme, nema utjecaja sve dok na tu normu upućuje zakon/tehnički propis/pravilnik. \nIsto tako, novo izdanje norme od strane normirnog tijela, preuzete iz nekog od normizacijskih sustava (npr.: ISO-a, CEN/CENELEC-a,…) nije obvezno za primjenu sve dok se određenim propisom ne uputi na obvezatnost iste.\n\n„Korisna vrijednost površina“ je pojam koji ne postoji, jer se Pravilnikom o metodama procjene vrijednosti nekretnina definiraju koeficijenti korisne vrijednosti površina uz pomoć kojih se dolazi do odnosa vrijednosti površina pojedinih samostalnih uporabnih jedinica u zgradama (članak 5. stavak 2. Pravilnika)."]
[21,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 2.","Jednoobiteljska kuća je pojam koji se ne pojavljuje niti u jednom od krovnih zakona s područja prostornog uređenja i gradnje, a utječe na projektni zadatak i financijske obveze investitora (npr. u čl. 3.,st. 1.,točka 2.). Pojam „jednoobiteljske kuće“ je potrebno dodatno pojasniti u pojmovniku zakona i pravilniku predviđenom u čl. 4. kako bi se izbjegle moguće nepoznanice i nesuglasice između sudionika.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[22,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 2.","Neusklađena terminologija stvara pravnu zbrku!\nNovi Zakon o gradnji,  koji je izrađen od strane istog Ministarstva, na snazi od 1.1.2026. godine, razlikuje pojmove „gradnje“, „građenja“ i „rekonstukcije“. \nU cilju usklađenosti zakona kojima se uređuju područja prostornog uređenja, gradnje i najma stanova te usklađenosti s drugim posebnim zakonima, ispravno je zadržati značenja pojmova prema Zakonu o gradnji (u skladu sa stavkom 2. iz čl.2.). \nU Zakonu o priuštivom stanovanju nalaze se odredbe vezane za gradnju,  rekonstrukciju  i uređenje komunalne i druge infrastrukture za koje je „gradnja“ definirana Zakonom o gradnji, odnosno ne bavi se samo „gradnjom zgrada“ što je definirano u pojmovniku ovog Zakona.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[23,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 2.","Uskladiti pojmovnik sa Zakonom o gradnji:\nGradnja je projektiranje i građenje građevina te stručni nadzor građenja\nGrađenje je izvedba građevinskih i drugih radova kao što su pripremni, zemljani, konstruktorski, instalaterski, završni radovi te ugradnja građevnih proizvoda, opreme ili postrojenja kojima se gradi nova građevina, rekonstruira, održava ili uklanja postojeća građevina.\nRekonstrukcija je izvedba građevinskih i drugih radova na postojećoj građevini kojima se utječe na ispunjavanje temeljnih zahtjeva za tu građevinu na način da se mijenja tehničko rješenje u skladu s kojima je građevina izgrađena ili kojima se mijenja usklađenost te građevine s lokacijskim uvjetima u skladu s kojima je izgrađena, kao što su dograđivanje, nadograđivanje, uklanjanje vanjskog dijela građevine, izvođenje radova radi promjene namjene građevine ili tehnološkog procesa i sl., pri čemu se pri rekonstrukciji zgrade ne smiju ukloniti najmanje temelji i dio najniže etaže.\nPo potrebi dodati definiciju „prenamjene“.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[24,"ZAJEDNICA SAVEZA OSOBA S INVALIDITETOM HRVATSKE","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 2.","Predlažemo da se u članku 2. stavak 1. točka 2. u definiciju „ciljnih skupina građana” izrijekom uključe osobe s invaliditetom te obitelji djece s teškoćama u razvoju.\nIako su u postojećem tekstu djelomično obuhvaćeni građani koji imaju ograničen pristup zdravstvenoj skrbi, ovakva formulacija nije dovoljno jasna niti obuhvaća specifične stambene potrebe osoba s invaliditetom i obitelji djece s teškoćama u razvoju, koje se suočavaju s povećanim troškovima stanovanja, potrebom za prostornim prilagodbama te ograničenim mogućnostima na tržištu nekretnina.\nStoga predlažemo da se u točki 2. članka 2. nakon riječi „obitelji s djecom” ili kao zasebna kategorija doda formulacija:\n„osobe s invaliditetom te obitelji djece s teškoćama u razvoju”.\nNa taj način bi se jasno i nedvojbeno osiguralo da ove skupine budu prepoznate kao ciljne skupine u okviru mjera priuštivog stanovanja, u skladu s načelima jednakosti, socijalne uključenosti i Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom.\nTakođer, navedeni prijedlog potvrđuje istraživanje koje je 2022. godine proveo 8. Centar znanja za unapređenje kvalitete života osoba s invaliditetom, kojeg su činili svi Savezi osoba s invaliditetom, a utvrđeno je da osobe s invaliditetom nisu u mogućnosti niti iznajmiti stan jer najmodavci, prema dugogodišnjem iskustvu SOIH-a, ne žele prihvatiti osobe s invaliditetom, a posebice ukoliko su to osobe koje se kreću uz pomoć invalidskih kolica.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[25,"ANTONIJA KNEŽEVIĆ","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 2.","Prag od 2,5 lokalne medijalne plaće za samca postavljen je nerealno visoko. U hrvatskim uvjetima to znači da bi u sustav ušlo oko 95 % svih samaca, jer manje od 5 % stanovništva zarađuje iznad 2,5 medijana. Takvo postavljanje praga potpuno razvodnjava cilj zakona i onemogućuje pravedno rangiranje korisnika. U usporedbi s time, Nizozemska postavlja prag za socijalni najam na 47.700 € godišnje za samca, dok je medijalni dohodak 36.000–38.000 €, što predstavlja oko 125–130 % medijana, a ne 250 %. Time se mjere usmjeravaju prema kućanstvima koja stvarno ne mogu riješiti stambeno pitanje. Predlažem da se prihodovni prag za samca uskladi s nizozemskom i drugim europskim praksama te da se postavi u rasponu do najviše 1,5 lokalne medijalne plaće, uz dodatna uvećanja za članove kućanstva na razini 0,5 medijana. Time bi se osigurala pravednost, ciljano korištenje javnih sredstava te usmjeravanje mjera prema onima kojima su doista potrebne.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nPrihodovni pragovi su određeni na temelju analize prosječnih cijena stanova i otplatnih rata kredita prema površinama stanova i troškova stanovanja, uz ispunjavanje uvjeta priuštivosti stanovanja. Razrada u bodovanju će dati prednost onima koji imaju manje prihode, kao i do sada. Različite mjere provedbe stambenih politika nisu univerzalno primjenjive i svaka država donosi svoje politike i mjere provedbe ovisno o: nasljeđu, potrebama i mogućnostima."]
[26,"LJEČILIŠTE VELI LOŠINJ","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 2.","Predlažemo da se kao član uže obitelji navedu \"maloljetna djeca na redovitom školovanju\". Smatramo da je potrebno osigurati da studentima koji su na redovnom studiju ne bude onemogućen pristup priuštivom stanovanju jer njegovi roditelji imaju nekretninu u vlasništvu.","Djelomično prihvaćen","Pod članovima uže obitelji u članku 2. stavku 1. toč. 3. obuhvaćena su djeca na redovitom školovanju. Zakonom su također obuhvaćeni mladi u tranziciji i to na način da se uvodi posebna vrsta stambene nekretnine za mlade punoljetne osobe do 30 godina starosti, namijenjena za prijelazni period stanovanja. Studenti imaju i druge mogućnosti stambenog zbrinjavanja putem studentskih domova koji nisu dio ovoga Zakona."]
[27,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 2.","Prijedlog za članak 2. st. 1. toč. 3. - U ciljne skupine predlažemo dodati osobe s invaliditetom i obitelji djece s teškoćama u razvoju. Naime, u svojim izvješćima godinama Pravobranitelj za osobe s invaliditetom ponavlja preporuku za donošenje Zakona o socijalnom stanovanju kao posebnoj vrsti stanovanja s odgovarajućim standardima kojima se osigurava stambeno zbrinjavanje pojedincima ili kućanstvima koja iz socijalnih, ekonomskih i drugih opravdanih razloga ne mogu samostalno i na odgovarajući način riješiti pitanje svog stanovanja pri čemu ističemo da su osobe s invaliditetom u smislu mogućnosti ostvarivanja prava na dom posebno ugrožena kategorija građana.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[28,"JELENA GROBENSKI","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","U savjetovanju sudjelujem kao upraviteljica Stambene zadruge Prva za druge koja je formalno osnovana i u procesu registracije. \nStavak 5. - Trenutna formulacija isključuje samozaposlene osobe na koje se odnosi članak 20 stavak 2 Zakona o obrtu. Takve djelatnosti ne opterećuju stambeni prostor i ne utječu na njegovu namjenu te bi trebale biti dopuštene.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[29,"PRAVO NA GRAD","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","Stavak (8)\n\"U slučaju suvlasništva na stambenoj nekretnini, odgovarajućom stambenom nekretninom ne smatra se ako je član uže obitelji imao ili ima u suvlasništvu nekretninu uz uvjet da je umnožak ukupne vrijednosne površine takve nekretnine sa suvlasničkim dijelom ili dijelovima koji su pripadali ili pripadaju članu uže obitelji manji od površine odgovarajuće nekretnine u smislu stavka 6. ovoga članka. \"\n\nNije jasno što to znači ako je član uže obitelji imao nekretninu te na koji način se dokazuje vlasništvo nekretnine u prošlosti te koliko dugo u prošlost?","Primljeno na znanje","Prijedlog zakona je dorađen na način da se u slučaju suvlasništva ili zajedničkog vlasništva na stambenoj nekretnini, odgovarajućom stambenom nekretninom ne smatra se situacija u kojoj korisnik mjere iz članka 12. stavka 1. Zakona ili član njegove uže obitelji ima u suvlasništvu ili zajedničkom vlasništvu nekretninu ako je umnožak ukupne vrijednosne površine takve nekretnine sa suvlasničkim dijelom ili dijelovima koji pripadaju članovima uže obitelji manji od površine odgovarajuće nekretnine. Navedeno se ne odnosi na prošlo vrijeme."]
[30,"PRAVO NA GRAD","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","Stavak 5 - Razumljivo je kako ova odredba kojom se zabranjuje registracija obrta na adresi priuštivog stanovanja ima za cilj sprječavanje potencijalnih zlouporaba (osobito u kontekstu turističkog najma). Međutim, takva zabrana ne razlikuje različite vrste djelatnosti, uključujući razne oblike samozapošljavanja, zbog čega bi bilo opravdano razmotriti diferenciraniji pristup. Postojeća zabrana obrta diskriminara ljude kojima je obrt glavni i jedini izvor prihoda te je potrebno jasnije i detaljnije odrediti koje se djelatnosti smiju, a koje ne smiju obavljati na adresi priuštivog stanovanja. \nOdredba je protivna i Čl. 20. st.(2) Zakona o obrtu: “Ako za obavljanje obrta nije potreban prostor, sjedište obrta je mjesto u kojemu obrtnik ima prebivalište”","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[31,"PRAVO NA GRAD","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","Stavak 4 - Ograničavanje prava na priuštivo stanovanje isključivo na državljane Republike Hrvatske postavlja pitanje usklađenosti s načelima socijalne pravednosti, pri čemu bi kriterij stalnog boravka mogao predstavljati primjereniju      alternativu. Strani radnici (nevezano o zemlji porijekla) trebali bi moći pristupiti mjeri priuštivog najma budući da je upravo ta skupina trenutno među najnezaštićenijim stambenim skupinama te se suočavaju sa svakodnevnom rasnom   diskriminacijom i eksploatacijom pri rješavanju stambenog pitanja.","Djelomično prihvaćen","Zakonom su u dijelu potpora za stjecanje prve stambene nekretnine dodatno obuhvaćeni članovi uže obitelji podnositelja zahtjeva koji su stranci i nemaju prijavljeno prebivalište u RH, odnosno koji po posebnim propisima ne mogu prijaviti prebivalište već imaju odobren stalni boravak, privremeni i dugotrajni boravak. Kao i u dosadašnjim mjerama demografske politike koje su bile provođene, mjere se odnose na određenu ciljnu skupinu građana kako bi se s ograničenim mogućnostima državnog proračuna pomoglo onima kojima je najpotrebnije."]
[32,"PRAVO NA GRAD","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","Stavak 3 - \"Mjere iz stavka 1. točaka 1., 2., 3. i 4. i stavka 2. ovoga članka provode se u skladu s programom priuštivog stanovanja, programom priuštivog stanovanja JLP(R)S i odlukama o provedbi pojedinačnih mjera iz tih programa. \"\nStavak propušta da se mjere odnose i na točku 5. iz stavka 1 - poslodavce - koji bi trebali biti obvezani u provedbu mjera u skladu s programom priuštivog stanovanja, programom priuštivog stanovanja JLP(R)S i odlukama o provedbi   pojedinačnih mjera iz tih programa, kao i prve 4 točke stavka 1.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nMjera iz stavka 1. točka 5. se ukida iz prostorno-planskih razloga, nakon donošenja novog Zakona o prostornom uređenju."]
[33,"PRAVO NA GRAD","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","Stavak 1., točka 5. \"olakšavanjem poslodavcima izgradnje stambenih zgrada i stanova za stanovanje osoba s deficitarnim zanimanjima i osoba koje rade u prekarnom radu.\"\n\nMjere priuštivog stanovanja obuhvaćaju gradnju stanova za prodaju i najam, kao i olakšavanje izgradnje stanova za osobe s deficitarnim zanimanjima i u prekarnom radu. \nOstaje nejasno odnosi li se ova potonja mjera i na privatne poslodavce. \nUkoliko da, trebala bi biti ograničena isključivo na javni sektor te se predlaže formulacija: \"..olakšavanjem javnim poslodavcima izgradnje stambenih zgrada i stanova za stanovanje osoba...\"","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nMjera iz stavka 1. točka 5. se ukida iz prostorno-planskih razloga, nakon donošenja novog Zakona o prostornom uređenju."]
[34,"EUROPSKA ZADRUGA MOBA HOUSING SCE ZA ZADRUŽNO STANOVANJE S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","Članak 3. stavak 5.\nSukladno članku 20. stavku 2. Zakona o obrtu, u slučajevima kada za obavljanje obrta nije potreban poseban poslovni prostor, sjedište obrta je prebivalište obrtnika. Predložena zabrana isključuje čitavu skupinu samozaposlenih osoba iz prava na priuštivo stanovanje.\nPrijedlog: Odredbu je potrebno precizirati tako da se zabrana odnosi na poslovne djelatnosti koje uključuju zapošljavanje drugih osoba, promet stranaka ili opterećenje stambene namjene, dok bi obavljanje administrativnih ili intelektualnih djelatnosti bez fizičkog utjecaja na stanovanje trebalo biti dopušteno.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[35,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","U odnosu na članak 3. stavak 5. kojim se propisuje sljedeće:\n(5) Građanima iz stavka 4. ovoga članka mogu se odobriti potpore za priuštivo stanovanje uz uvjet da oni, kao ni članovi njihove uže obitelju nemaju u vlasništvu odgovarajuću stambenu nekretninu na području Republike Hrvatske, te da na adresi priuštivog stanovanja ne mogu imati registriranu tvrtku ili obrt i obavljati bilo kakvu poslovnu djelatnost. \n\nRazumljivo je da odredba kojom se zabranjuje registracija obrta na adresi priuštivog stanovanja ima za cilj sprječavanje mogućih zlouporaba, osobito u vezi s obavljanjem turističkog najma. Međutim, takva opća zabrana ne uzima u obzir raznolikost gospodarskih djelatnosti, uključujući različite oblike samozapošljavanja koji ne podrazumijevaju komercijalnu eksploataciju stambenog prostora. Time se neopravdano ograničavaju osobe kojima je obrt glavni ili jedini izvor prihoda, čime se stvara diskriminatoran učinak prema pojedinim skupinama radnika. Stoga bi bilo opravdano uvesti diferenciraniji i preciznije razrađen pristup, kojim bi se jasno definiralo koje su djelatnosti dopuštene, a koje zabranjene na adresi priuštivog stanovanja, uzimajući u obzir njihov stvarni utjecaj na namjenu i korištenje stambenog prostora. \n\nOdredba je protivna i Čl.20.st.(2) Zakona o obrtu: “Ako za obavljanje obrta nije potreban prostor, sjedište obrta je mjesto u kojemu obrtnik ima prebivalište”.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[36,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","Člankom 3. stavkom 4. predlaže se da se \"Mjerama iz stavka 1. ovoga članka osigurava se priuštivo stanovanje punoljetnim državljanima Republike Hrvatske, kao i članovima njihove uže obitelji koji ne mogu na tržištu riješiti svoje stambeno pitanje.\"\n\nOgraničavanje prava na priuštivo stanovanje isključivo na državljane Republike Hrvatske otvara ozbiljno pitanje njegove usklađenosti s načelima socijalne pravednosti i jednakog postupanja, osobito u kontekstu sve većeg udjela stranih radnika u hrvatskom gospodarstvu. Takav pristup zanemaruje činjenicu da strani radnici koji zakonito borave i rade u Republici Hrvatskoj doprinose javnim financijama i lokalnim zajednicama, ali su istodobno često izloženi izrazito nesigurnim i neadekvatnim uvjetima stanovanja. \n\nU tom smislu, kriterij stalnog ili dugotrajnog boravka predstavljao bi primjereniju i uključiviju osnovu za ostvarivanje prava, jer bi se temeljio na stvarnoj povezanosti s društvom i mjestom rada, a ne isključivo na državljanstvu. Dodatno predlažemo da mjere uključuju i osobe pod međunarodnom zaštitom,osobe s priznatim statusom žrtve trgovanja ljudima te osobe bez državljanstva na privremenom, stranom ili dugotrajnom boravku. \n\nStoga bi stranim radnicima, neovisno o zemlji podrijetla, trebalo omogućiti pristup mjeri priuštivog najma pod jednakim uvjetima kao i ostalim stanovnicima.\n\nPrijedlog novog tekst stavka: \n(4) Mjerama iz stavka 1. ovoga članka osigurava se priuštivo stanovanje osobama koje ne mogu na tržištu riješiti svoje stambeno pitanje, a koje su: (i.) punoljetni državljani Republike Hrvatske, kao i članovi njihove uže obitelji koji ne mogu na tržištu riješiti svoje stambeno pitanje; (ii.) državljani trećih zemalja na dugotrajnom ili stalnom boravku ili s priznatim statusom žrtve trgovanja ljudima; (iii.) osobe pod međunarodnom zaštitom; te (iv.) osobe bez državljanstva na privremenom, dugotrajnom ili stalnom boravku.","Djelomično prihvaćen","Zakonom su u dijelu potpora za stjecanje prve stambene nekretnine obuhvaćeni članovi uže obitelji podnositelja zahtjeva koji su stranci i nemaju prijavljeno prebivalište u RH, odnosno koji po posebnim propisima ne mogu prijaviti prebivalište već imaju odobren stalni boravak, privremeni i dugotrajni boravak. Kao i u dosadašnjim mjerama demografske politike koje su bile provođene, mjera se odnose na određenu ciljnu skupinu građana kako bi se s ograničenim mogućnostima državnog proračuna pomoglo onima kojima je najpotrebnije."]
[37,"GRAD ZAGREB","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","U odnosu na st. 5. predlaže se ispraviti dio koji glasi: \"ne mogu imati registriranu tvrtku\" sa \"nemaju registriranu tvrtku\".","Primljeno na znanje","Odredba je brisana."]
[38,"GRAD ZAGREB","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","U odnosu na čl. 3 st.1. t.1. predlaže se dodati pojam ‘nekretnina’ s obzirom na to da se mjere primjenjuju i na izgradnju kuća, koje se prema pojmovniku također definiraju kao stambene nekretnine.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nU točci 1. se navode aktivnosti koje poduzimaju nositelji investitorskih poslova u ovom Zakonu, a potpore koje se dobivaju za gradnju i rekonstrukciju kuća, navode se u točci 2. stavka 1. članka 3."]
[39,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","Vezano za čl. 3. st, 6, i 7.: Predloženo ne mora vrijediti za osobe s invaliditetom kojima je možda potreban veći prostor zbog primjerice potrebnog prostora za korištenje invalidskih kolica ili zbog zakretnog momenta kolica uz pomoć kojih se osobe s invaliditetom kreću ili potrebe zasebne sobe. Osoba s invaliditetom time može biti isključena iz programa-potrebno je jasno definirati što je odgovarajuća stambena nekretnina za osobe s invaliditetom i obitelji djece s teškoćama u razvoju = funkcionalno primjereno.","Primljeno na znanje","Zakonom je propisana mogućnost povećanja stana za 5 m2, a detaljna razrada stambenog standarda propisat će se u pravilniku iz članka 4. uz primjenu Tehničkog propisa o osiguranju pristupačnosti građevina osobama s invaliditetom i smanjene pokretljivosti (\"Narodne novine\" broj 12/23)."]
[40,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","Predlažemo dopuniti stavak 1. s još jednim podstavkom koji će imati mjeru osiguravanja određenog broja pristupačnih stanova namijenjenih osobama s invaliditetom i obiteljima djece s teškoćama u razvoju.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nBroj pristupačnih odnosno jednostavno prilagodljivih stanova koji su pristupačni za osobe s invaliditetom i njihove karakteristike propisane su u Tehničkom propisu o osiguranju pristupačnosti građevina osobama s invaliditetom i smanjene pokretljivosti (\"Narodne novine\" broj 12/23), tako da nema potrebe da se dodatno propisuju ovim Zakonom. \n\nZakon predviđa i mjeru najma stanova na tržištu i davanjem istih u podnajam pod priuštivim uvjetima. Ta će se mjera provoditi na način da će vlasnici ponuditi svoje nekretnine APN-u u svrhu najma, a kod objave javnog poziva za najmoprimce voditi će se računa o pristupačnim stanovima ukoliko ih bude u programu priuštivog najma."]
[41,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","Nejasan je razlog za odredbu kojom se zabranjuje registracija tvrtke ili obrta i obavljanje bilo kakve poslovne djelatnosti na adresi priuštivog stanovanja. Ako je to građanima prva i jedina nekretnina, a žele otvoriti obrt, ured tj. administrativnu ili \"tihu\" djelatnost, gdje da ju registriraju? Dopustiti registraciju tvrtke ili obrta, ako se radi o administrativnoj ili tihoj djelatnosti.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[42,"LJEČILIŠTE VELI LOŠINJ","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","Smatram da je potrebno omogućiti da se na adresi priuštivog stanovanja može otvoriti barem obrt iz neproizvodnih djelatnosti pogotovo ako se radi o nekretnini u vlasništvu stjecatelja priuštivog stanovanja po ovom zakonu. Moguće je da se ovako stroga formulacija kosi sa ustavnim pravom na nepovredivost vlasništva i prava na rad.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[43,"NEVEN KOČILA","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","U ovome dijelu bi trebalo izrijekom propisati da u vrijedosnu površinu stana prema čl. 3. st. 6., u vezi i s čl. 67. st. 3. i 4. prijedloga, ulazi samo neto korisna vrijednost površine etažnog dijela (stana) koji je odgovarajući za stanovanje, tj. da garaža i garažno mjesto nisu stambeni prostor, neovisno o tome čine li zasebnu etažu ili pripadak stanu. \nGaraže i garažna mjesta, neovisno o tome jesu li pripadak stanu u zgradi ili posebna etaža, nisu primjereno opremljene infrastrukturom, odnosno vodom, kanalizacijom, strujom i dr. i ne udovoljava higijensko-tehničkim uvjetima za zdravo stanovanje. \nTo ističem zato što je trenutno tumačenje APN-a (koje je vidljivo na web stranici APN-a pod \"Česta pitanja i odgovori\") takvo da se garaža koja je posebno etažirana ne smatra stambenom nekretninom u smislu zakona, a garaža koja je upisana u istu etažu sa stanom, se smatra stambenim prostorom, i time, unatoč koeficijentima, smanjuje kvadrature propisane zakonom po članu kućanstva za stanovanje. \nTakva distinkcija nema nikakvog smisla, i isključuje tko zna koliko broj mladih koji upravo zbog garaže koja ni stvarno ni pravno ne predstavlja stambeni prostor, premašuju kvadraturu za korištenje mjere. \nRadi se u stvarnosti samo o tome je li investitor u postupku gradnje etažirao garažu zasebno ili nije, na što mi kao potencijalni korisnici mjera nismo mogli utjecati, a u oba slučaja garaža ne bi smjela ulaziti u stambeni prostor za stanovanje .","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[44,"GRAD ZAGREB","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 4.","U odnosu na čl. 4. smatramo da pravilnik koji bi bio donesen na temelju ovoga Zakona ne može određivati područja na kojima se osigurava priuštivo stanovanje, budući da je utvrđivanje takvih područja isključivo u djelokrugu propisa koji uređuju prostorno uređenje. Stoga definiranje područja ne može biti predmet uredbe podzakonskog akta donesenog na temelju ovoga Zakona. Formulacija je nejasna. Što, točno, znači da Pravilnik definira područja za priuštivo stanovanje? Da će pravilnikom definirati kriterije kakvo to područje mora biti, ili da se će definirati popis područja? Što god bilo, mogli bismo reći da je i jedno i drugo u domeni JLRS-a a ne Države.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[45,"PRAVO NA GRAD","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 4.","Značajan dio ključnih regulacija prepušten je pravilnicima koje naknadno donosi ministar. Kvaliteta tih pravilnika bit će presudna za provedivost Zakona, a naročito u pogledu sadržaja programa i kriterija evaluacije. \nDo donošenja posebnog pravilnika za priuštivo stanovanje, primjena postojećeg POS pravilnika predstavlja privremeno rješenje.\nIako je napisano u jednini, ostaje nejasno poziva li se Zakon na izradu jednog pravilnika ili će 5 navedenih kategorija biti regulirane zasebnim pravilnicima. \nTakođer je nejasno koja su to “druga pitanja vezana uz stambene nekretnine koje se osiguravaju na temelju ovoga Zakona”\n\n5 kategorija koje se navode trebale bi definirati:\n\n1. područja na kojima se osigurava priuštivo stanovanje\n2. pripadnu vrijednosnu površinu stambenih nekretnina\n3. kvalitetu i dr. značajke st.nekretnina koje se grade, stječu i nabavljaju prema ovom Zakonu\n4. prosječne režijske troškove i prosječne troškove održavanja stana i\n5. druga pitanja vezana uz st.nekretnine koje se osiguravaju temeljem ovog Zakona\n\nU akcijskom planu za provedbu Nacionalnog plana stambene politike, unutar mjere Primjena tehničko-tehnoloških unapređenja u gradnji (Posebni cilj 2: Održivo stanovanje) kao mehanizam provedbe navedeno je donošenje Pravilnika minimalnih tehničkih uvjeta za projektiranje višestambenih zgrada. Navedena mjera puno je šira i opravdanija od uže definicije navedene u ovom članku budući da obuhvaća svu višestambenu izgradnju, umjesto stambenih nekretnina obuhvaćenih samo ovim Zakonom. Zbog vidljivo lošeg standarda projektiranja i izvedbe u današnjoj stambenoj proizvodnji, smatramo da je potrebno postaviti minimalni standard za svu stambenu izgradnju (imajući u vidu posebnosti stambenih modela poput stambenih zadruga koje predstavljaju posebnu stambenu tipologiju i time moguće odstupanje od stambenih standarda).","Primljeno na znanje","Novi Zakon o gradnji propisuje donošenje pravilnika s kojim će se propisati zahtjevi za projektiranje višestambenih zgrada."]
[46,"UDRUŽENJE HRVATSKIH ARHITEKATA","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 4.","Detaljnija pravila za  definiranja područja na kojima se osigurava priuštivo stanovanje će se donijeti pravilnikom, ali minimalni uvjeti moraju postojati u zakonu. Dodatno, zakon treba propisati koji su to osnovni parametri kontrole kvalitete projekata višestambenih zgrada koje detaljnije propisuje pravilnik. Predlaže se uvođenje sljedećih stavaka u članak: \n\n(2)Područje na kojem se gradi priuštivo stanovanje ne može se nalaziti u blizini aktivnih industrijskih postrojenja i drugih sadržaja koji negativno utječu na zdravlje ljudi ili predstavljaju opasnost za ljude kao npr nesaniranih odlagališta otpada, skladišta nafte i plina, aktivnih kamenoloma i slično. \nPodručje na kojem se gradi priuštivo stanovanje mora biti u zoni javnog prijevoza, te opremljeno svom potrebnom društvenom i komunalnom infrastrukturom. Poseban naglasak treba staviti na postojanje vrtića, škole i ambulante, te javnog parka u blizini zone gradnje. Detaljne značajke područja na kojem se gradi priuštivo stanovanje propisat će ministar pravilnikom.  \n(3)Pravilnikom o kvaliteti i drugim značajkama stambenih nekretnina koje se grade propisat će se: Broj, funkciju i opremu prostorija s obzirom na broj stanara, minimalna kvadratura prostorija, površina ostakljenog dijela fasade u odnosu na površinu prostorije, minimalan broj sunčanih sati u danu za pojedine prostore i ostalo. S namjerom podizanja kvalitete stambene izgradnje u Republici Hrvatksoj, ovaj pravilnik trebao bi služiti kao nacionalni standard projektiranja svih višestambenih zgrada te se kao takav uklopiti u proces ishođenja akata za građenje i izvan modela priuštivog stanovanja.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom se ne uređuju pitanja iz prostornog uređenja, a članak na koji se primjedba odnosi je promijenjen nakon donošenja novog Zakona o prostornom uređenju. Isto tako, novi Zakon o gradnji propisuje donošenje pravilnika s kojim će se propisati zahtjevi za projektiranje višestambenih zgrada."]
[47,"UDRUŽENJE ARHITEKATA MEĐIMURJA","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 4.","Detaljnija pravila za definiranje područja na kojima se osigurava priuštivo stanovanje će se donijeti pravilnikom, ali minimalni uvjeti moraju postojati u zakonu. Dodatno, zakon treba propisati koji su to osnovni parametri kontrole kvalitete projekata višestambenih zgrada koje detaljnije propisuje pravilnik. Predlaže se uvođenje sljedećih stavaka u članak: \n(2) Područje na kojem se gradi priuštivo stanovanje ne može se nalaziti u blizini aktivnih industrijskih postrojenja i drugih sadržaja koji negativno utječu na zdravlje ljudi ili predstavljaju opasnost za ljude kao npr nesaniranih odlagališta otpada, skladišta nafte i plina, aktivnih kamenoloma i slično. \nPodručje na kojem se gradi priuštivo stanovanje mora biti u zoni javnog prijevoza, te opremljeno svom potrebnom društvenom i komunalnom infrastrukturom. Poseban naglasak treba staviti na postojanje vrtića, škole i ambulante, te javnog parka u blizini zone gradnje. Detaljne značajke područja na kojem se gradi priuštivo stanovanje propisat će ministar pravilnikom.  \n(3) Pravilnikom o kvaliteti i drugim značajkama stambenih nekretnina koje se grade propisat će se: Broj, funkciju i opremu prostorija s obzirom na broj stanara, minimalna kvadratura prostorija, površina ostakljenog dijela fasade u odnosu na površinu prostorije, minimalan broj sunčanih sati u danu za pojedine prostore i ostalo. S namjerom podizanja kvalitete stambene izgradnje u Republici Hrvatskoj, ovaj pravilnik trebao bi služiti kao nacionalni standard projektiranja svih višestambenih zgrada te se kao takav uklopiti u proces ishođenja akata za građenje i izvan modela priuštivog stanovanja.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen. \nOvim Zakonom se ne uređuju pitanja iz prostornog uređenja, a članak na koji se primjedba odnosi je promijenjen nakon donošenja novog Zakona o prostornom uređenju. Isto tako, novi Zakon o gradnji propisuje donošenje pravilnika s kojim će se propisati zahtjevi za projektiranje višestambenih zgrada."]
[48,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","UVODNE ODREDBE,\nČlanak 4.","U cilju osiguranja standarda kvalitete života (što uključuje i urbanističko i arhitektonsko rješenje zahvata) u izradu pravilnika je nužno uključiti Hrvatsku komoru arhitekata, Arhitektonske fakultete i druge strukovne organizacije.","Primljeno na znanje","Struka će biti uključena u izradu pravilnika."]
[49,"LJEČILIŠTE VELI LOŠINJ","NOSITELJI PROVEDBE ZAKONA,\nČlanak 5.","Predlažem da se doda i obveza nadležnim dionicima da u prioritetnim rokovima osiguraju komunalnu infrastrukturu na lokacijama gradnje objekata priuštivog stanovanja. Veliki problem su prometnice u nadležnosti gradova koje su prostornim planovima definirane u profilima za koje lokalna jedinica nema fiskalnog kapaciteta da ih izgradi ili se radi o dugotrajnim imovinsko-pravnim postupcima izvlaštenja i ishođenja akata građenja. Postoje brojna građevinska područja koja se ne mogu staviti u funkciju jer lokalna jedinica nije osigurala prometnicu kvalitete koju je sama sebi propisala prostornim planovima uređenja. Predlažem da se razmotre načini kako osigurati stavljanje u funkciju i tih građevinskih područja za potrebe priuštivog stanovanja primjenom nekog vida hitnog postupka točkaste izmjene prostornog plana uređenja ili  nešto slično.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nNije moguće jedinicama lokalne samouprave propisivati organizaciju rada i prioritete u radu komunalnih društava."]
[50,"ZADRUGA ZA ETIČNO FINANCIRANJE","AGENCIJA ZA PRAVNI PROMET I POSREDOVANJE NEKRETNINAMA ,\nČlanak 6.","Komentar na članak 6. stavak 1. – nositelji investitorskih poslova\n\nČlanak 6. stavak 1. Prijedloga Zakona propisuje da su nositelji investitorskih poslova u vezi s izgradnjom zgrada te nabave i gospodarenja stanovima isključivo APN i javne ustanove. Takvo rješenje nije u skladu s ostatkom Zakona, budući da se u članku 3. stavku 2. izričito priznaje neprofitno udruživanje građana u stambene zadruge kao jedan od instrumenata osiguravanja priuštivog stanovanja.\n\nIsključenjem neprofitnih stambenih zadruga iz kruga nositelja investitorskih poslova stvara se normativna proturječnost i pravna nesigurnost u pogledu njihove stvarne uloge u provedbi Zakona. Iako se zadruge deklarativno prepoznaju kao model priuštivog stanovanja, ovakvom formulacijom onemogućuje im se da samostalno ili u partnerstvu s jedinicama lokalne samouprave nastupaju kao investitori u izgradnji zgrada, što u praksi onemogućava razvoj i provedbu neprofitnog zadružnog stanovanja.\n\nDodatno, narav neprofitnih stambenih zadruga bitno se razlikuje od uloge APN-a i javnih ustanova, osobito u pogledu raspolaganja stanovima. Temeljni cilj zadružnog modela jest dugoročno zadržavanje stanova u neprofitnom režimu, najčešće kroz najam ili trajno korištenje, a ne kroz prodaju ili podnajam na tržištu.\n\nPrijedlog:\n\nU članku 6. stavku 1. potrebno je izričito uključiti neprofitne stambene zadruge kao nositelje investitorskih poslova, uz jasno razlikovanje njihovih ovlasti i ograničenja u odnosu na APN i javne ustanove. Istodobno je potrebno propisati da neprofitne stambene zadruge, kada djeluju kao nositelji investitorskih poslova, ne mogu obavljati prodaju niti podnajam stanova, već isključivo gradnju, upravljanje i davanje stanova u najam ili na korištenje pod neprofitnim i priuštivim uvjetima.\n\nTakvim rješenjem osigurala bi se unutarnja usklađenost Zakona, pravna jasnoća u pogledu uloge neprofitnih stambenih zadruga te stvarna provedivost zadružnog modela priuštivog stanovanja kao trajnog javnog interesa.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nAPN, odnosno javne ustanove imaju puno šire definirane zadaće u ovom Zakonu, počevši od izrade Programa priuštivog stanovanja u kojeg se neprofitne stambene zadruge samo uklapaju, imaju veće teritorijalne nadležnosti, te više stambenih modela s kojima upravljaju, imaju mogućnosti korištenja instrumenta izvlaštenja, za razliku od neprofitnih stambenih zadruga koje su normativno propisane kao jedan poseban model stambenog rješavanja i orijentirane su samo na svoje poslovanje u ograničenom segmentu. Iz istog razloga se u Zakonu kao nositelji investitorskih poslova ne navode i fizičke osobe koje grade i rekonstruiraju kuće za svoje potrebe."]
[51,"JELENA GROBENSKI","AGENCIJA ZA PRAVNI PROMET I POSREDOVANJE NEKRETNINAMA ,\nČlanak 6.","U savjetovanju sudjelujem kao upraviteljica Stambene zadruge Prva za druge koja je formalno osnovana i u procesu registracije. \nStavak 1. - Odredba izostavlja stambene zadruge iako su u članku 3. stavku 2. prepoznate kao instrument priuštivog stanovanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje. \nAPN, odnosno javne ustanove imaju puno šire definirane zadaće u ovom Zakonu, počevši od izrade Programa priuštivog stanovanja u kojeg se neprofitne stambene zadruge samo uklapaju, imaju veće teritorijalne nadležnosti, te više stambenih modela s kojima upravljaju, imaju mogućnosti korištenja instrumenta izvlaštenja, za razliku od neprofitnih stambenih zadruga koje su normativno propisane kao jedan poseban model stambenog rješavanja i orijentirane su samo na svoje poslovanje u ograničenom segmentu."]
[52,"GRAD ZAGREB","AGENCIJA ZA PRAVNI PROMET I POSREDOVANJE NEKRETNINAMA ,\nČlanak 6.","U odnosu na čl. 6. predlažemo sukladno Zakonu o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi koji priznaje raznolikost organizacijskih modela dodavanje u ovom članku stavka 3. u kojem bi bila propisana fleksibilnost u definiranju pravnih oblika koje jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave (JLS) mogu općenito osnivati za pružanje usluga stanovanja. Europske prakse, detaljno analizirane u dokumentu Unlocking Potential: A Comparative Analysis of Approved Housing Body Models in the European Union (Housing Europe, 2024), pokazuju da različiti modeli – od neprofitnih zaklada i zadruga do trgovačkih društava u vlasništvu Grada – mogu uspješno djelovati ako su strateški usmjereni, podložni nadzoru i usklađeni s lokalnim potrebama. Takva fleksibilnost omogućuje JLS da biraju modele koji najbolje odgovaraju njihovim kapacitetima i kontekstu, potiče profesionalizaciju i inovacije u sektoru stanovanja, a istovremeno ne ugrožava javni interes jer se osigurava nadzor i transparentnost.\nNaime, smatramo da, ukoliko se u ovom Zakonu eksplicitno ne navede mogućnost da JLSovi mogu za svoje potrebe i neovisno o ovom Zakonu osnivati subjekte drugih pravnih oblika za potrebe stanovanja, da bi navedeno moglo biti ograničavajuće u aktivnostima takvih subjekata u budućnosti (npr. financiranje iz EU fondova ukoliko se financiranje nasloni isključivo na ovaj Zakon i organizacijske oblike koje ovaj Zakon priznaje). Smatramo da je fleksibilan pristup nužan za razvoj učinkovitog, održivog i lokalno prilagođenog sustava priuštivog stanovanja.\nIstodobno, JLSu dakako ostaje obveza pažljivo definirati pravila koja detaljnije reguliraju njihov rad i specifičnosti vezane za sektor stanovanja.\nTakođer, napominjemo da 5 većih hrvatskih gradova (Zagreb, Split, Rijeka, Osijek, Varaždin) kroz cijelu 2025.g. surađuju s EIBom na razvoju toolkita za pokretanje i realizaciju projekata priuštivog stanovanja te je jedan od zadataka EIBa i njihovih konzultanata ponuditi najbolje rješenje u vidu organizacijskog oblika pravne osobe pod JLSom koja će se baviti priuštivim stanovanje. Stoga, smatramo nužnim ostaviti širu mogućnost organizacijskog oblika takve pravne osobe.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen. \nSustav javnih ustanova u gradnji priuštivih stanova u Republici Hrvatskoj je uspostavljen već dvadesetak godina i do sada nisu uočeni razlozi za promjenu. \nS obzirom da je namjera preko javnih ustanova omogućiti brojne i financijski značajne potpore koje bi se isplaćivale iz državnog proračuna za gradnju, prvenstveno treba brinuti o kontroli i transparentnosti utroška tih sredstava. Javne ustanove imaju razrađen mehanizam kontrole i transparentnosti utroška javnih sredstava, za razliku od trgovačkih društava za koja bi tek trebalo tako nešto razraditi. \n\nZadnji objavljeni nalaz Državnog ureda za reviziju (2023.) s kojim je obuhvaćeno 21 trgovačko društvo u vlasništvu JLS u zaključku navodi brojne nepravilnosti i propuste u području unutarnje kontrole, računovodstvenog poslovanja i javne nabave.\n\nIz navedenih razloga transfer sredstava iz državnog proračuna teško bi se provodio prema trgovačkim društvima u vlasništvu JLS. \n\nDilema da li zadužiti trgovačka društva i vraćati kredit uz kamate ili provesti transfer sredstava iz proračuna bez kamatnog tereta? Ukoliko bi se promatralo zaduženje obje organizacije, razlika na kamatama zaduženja trgovačkog društva prema javnim ustanovama tijekom godina za gradnju zgrada mogla bi biti u stotinama tisuća EUR, jer RH će uvijek imati povoljnije uvjete zaduženja od pojedinog JLS. \n\nUz sve navedeno, trgovačka društva bi po Zakonu o trgovačkim društvima trebala ostvarivati profit, a u slučaju priuštivog stanovanja imala bi konstantno negativno stanje u financijama.  Isto tako, na sve primitke od najamnina trgovačka društva bi trebala plaćati porez, što nije slučaj s javnim ustanovama.\n\nIstiče se kako je i sam Grad Zagreb od nedavno započeo svoju stanogradnju provoditi samostalno mimo postojećeg trgovačkog društva u vlasništvu Grada."]
[53,"PRAVO NA GRAD","AGENCIJA ZA PRAVNI PROMET I POSREDOVANJE NEKRETNINAMA ,\nČlanak 6.","Kao nositelji investitorskih poslova navode se isključivo APN i javne ustanove. Međutim ostaje upitno da li bi trgovačka društva ili ostale pravne osobe čiji su vlasnici/osnivači JLP(R)Si također trebali biti nositelji poslova izgradnje, kao i neprofitnih stambenih zadruga koje se ovdje ne spominju. Potrebno je uzeti u obzir različite mogućnosti financiranja i kreditiranja pri usmjeravanju na pojedinačna tijela provedbe kako bi se omogućio što širi i povoljniji spektar djelovanja i financiranja projekata. Upućuje se na analizu koja se provodi u sklopu tehničke pomoći Europske investicijske banke (EIB) 5 gradova RH na temu stambene politike unutar koje se analiziraju različiti modeli pravnih osoba i tijela koji su nositelji investitorskih poslova i upravljanja stambenim fondom gradova, kao i koordinaciju sa većim gradovima kako bi se osigurao najbolji pravni oblik za provedbu investitorskih poslova.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nSustav javnih ustanova u gradnji priuštivih stanova u Republici Hrvatskoj je uspostavljen već dvadesetak godina i do sada nisu uočeni razlozi za promjenu. \nS obzirom da je namjera preko javnih ustanova omogućiti brojne i financijski značajne potpore koje bi se isplaćivale iz državnog proračuna za gradnju, prvenstveno treba brinuti o kontroli i transparentnosti utroška tih sredstava. Javne ustanove imaju razrađen mehanizam kontrole i transparentnosti utroška javnih sredstava, za razliku od trgovačkih društava za koja bi tek trebalo tako nešto razraditi. \n\nZadnji objavljeni nalaz Državnog ureda za reviziju (2023.) s kojim je obuhvaćeno 21 trgovačko društvo u vlasništvu JLS u zaključku navodi brojne nepravilnosti i propuste u području unutarnje kontrole, računovodstvenog poslovanja i javne nabave.\n\nIz navedenih razloga transfer sredstava iz državnog proračuna teško bi se provodio prema trgovačkim društvima u vlasništvu JLS. \n\nDilema da li zadužiti trgovačka društva i vraćati kredit uz kamate ili provesti transfer sredstava iz proračuna bez kamatnog tereta? Ukoliko bi se promatralo zaduženje obje organizacije, razlika na kamatama zaduženja trgovačkim društvima prema javnim ustanovama tijekom godina za gradnju zgrada mogla bi biti u stotinama tisuća EUR, jer RH će uvijek imati povoljnije uvjete zaduženja od pojedinog JLS. \n\nUz sve navedeno, trgovačka društva bi po Zakonu o trgovačkim društvima trebala ostvarivati profit, a u slučaju priuštivog stanovanja imala bi konstantno negativno stanje u financijama.  Isto tako, na sve primitke od najamnina trgovačka društva bi trebala plaćati porez, što nije slučaj s javnim ustanovama."]
[54,"EUROPSKA ZADRUGA MOBA HOUSING SCE ZA ZADRUŽNO STANOVANJE S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","AGENCIJA ZA PRAVNI PROMET I POSREDOVANJE NEKRETNINAMA ,\nČlanak 6.","Članak 6. stavak 1.\nČlanak definira nositelje investitorskih poslova isključivo kao APN i javne ustanove, iako Zakon u članku 3. stavku 2. izričito prepoznaje stambene zadruge kao instrument osiguravanja priuštivog stanovanja.\nPrijedlog: U nositelje investitorskih poslova potrebno je izričito uključiti neprofitne stambene zadruge kako bi se osigurala usklađenost Zakona i stvarna provedivost zadružnog stanovanja. Pritom je iz investitorskih poslova u slučaju NSZ potrebno isključiti prodaju.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nAPN, odnosno javne ustanove imaju puno šire definirane zadaće u ovom Zakonu, počevši od izrade Programa priuštivog stanovanja u kojeg se neprofitne stambene zadruge samo uklapaju, imaju veće teritorijalne nadležnosti, te više stambenih modela s kojima upravljaju, imaju mogućnosti korištenja instrumenta izvlaštenja, za razliku od neprofitnih stambenih zadruga koje su normativno propisane kao jedan poseban model stambenog rješavanja i orijentirane su samo na svoje poslovanje u ograničenom segmentu. Iz istog razloga se u Zakonu kao nositelji investitorskih poslova ne navode i fizičke osobe koje grade i rekonstruiraju kuće za svoje potrebe."]
[55,"ZADRUGA ZA ETIČNO FINANCIRANJE","AGENCIJA ZA PRAVNI PROMET I POSREDOVANJE NEKRETNINAMA ,\nČlanak 7.","Prijedlog izmjene članka 7. stavka 3.\nDosadašnji tekst:\n(3) Programom PS-a planira se gradnja zgrada namijenjenih priuštivom stanovanju u gradskim, prigradskim i ruralnim naseljima u Republici Hrvatskoj te provedba drugih mjera iz članka 3. stavka 1. ovoga Zakona.\n\n\nPredloženi izmijenjeni tekst:\n(3) Programom PS-a planira se gradnja zgrada namijenjenih priuštivom stanovanju u gradskim, prigradskim i ruralnim naseljima u Republici Hrvatskoj, provedba mjera iz članka 3. stavka 1. i stavka 2. ovoga Zakona, uključujući projekte neprofitnih stambenih zadruga, koji se, kao oblik priuštivog stanovanja, uključuju i odobravaju u okviru Programa PS-a, odnosno Programa PSJS-a, u skladu s ovim Zakonom.\n\nNormativni učinak izmjene:\n • uklanja se pravna praznina između članka 3. stavka 2. i programskih odredbi Zakona\n • jasno se potvrđuje da su projekti neprofitnih stambenih zadruga dio planskog sustava, a ne paralelni ili izvanredni model\n • osigurava se dosljednost s člankom 92. stavkom 2. (uvjet za potpore NSZ)\n • smanjuje se rizik restriktivnog tumačenja od strane provedbenih tijela","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nNSZ imaju jasno definirano mjesto i ulogu s ovim Zakonom. Što se tiče uklapanja u Programe priuštivog stanovanja, stavak 3. je potpuno jasan i sveobuhvatan te u niti jednom dijelu ne isključuje NSZ prilikom izrade Programa. U protivnom, mogao bi se steći dojam da će APN poduzimati i mjere stanogradnje umjesto NSZ. Članak 92. stavak 2. to dodatno naglašava."]
[56,"JELENA GROBENSKI","AGENCIJA ZA PRAVNI PROMET I POSREDOVANJE NEKRETNINAMA ,\nČlanak 7.","U savjetovanju sudjelujem kao upraviteljica Stambene zadruge Prva za druge koja je formalno osnovana i u procesu registracije. \nstavak 3. - Trenutna formulacija članka upućuje na stavak 1. članka 3., ali izostavlja stavak 2., u kojem se izričito spominju stambene zadruge kao oblik priuštivog stanovanja. Nisu jasne implikacije za obuhvaćenost stambenih zadruga Programom priuštivog stanovanja.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nNSZ imaju jasno definirano mjesto i ulogu s ovim Zakonom. Što se tiče uklapanja u Programe priuštivog stanovanja, stavak 3. je potpuno jasan i sveobuhvatan te u niti jednom dijelu ne isključuje NSZ prilikom izrade Programa. U protivnom, mogao bi se steći dojam da će APN poduzimati i mjere stanogradnje umjesto NSZ. Članak 92. stavak 2. to dodatno naglašava."]
[57,"PRAVO NA GRAD","AGENCIJA ZA PRAVNI PROMET I POSREDOVANJE NEKRETNINAMA ,\nČlanak 7.","Stavak 3. - Ostaje nejasno zašto su neprofitne stambene zadruge izostavljene iz Programa PS-a budući da predstavljaju jedan od mehanizama ostvarenja priuštivog stanovanja (sukladno čl.3, st.2)","Primljeno na znanje","NSZ imaju jasno definirano mjesto i ulogu s ovim Zakonom. Što se tiče uklapanja u Programe priuštivog stanovanja, stavak 3. je potpuno jasan i sveobuhvatan te u niti jednom dijelu ne isključuje NSZ prilikom izrade Programa. U protivnom, mogao bi se steći dojam da će APN poduzimati i mjere stanogradnje umjesto NSZ. Članak 92. stavak 2. to dodatno naglašava."]
[58,"PRAVO NA GRAD","AGENCIJA ZA PRAVNI PROMET I POSREDOVANJE NEKRETNINAMA ,\nČlanak 7.","Stavak 2. - Izrada Programa PS-a isključivo na relaciji APN-a i Ministarstva koji odobrava Program nije zadovoljavajuća u vidu sudjelovanja JLSa na čijem se teriroriju planiraju projekti. Potrebno je propisati kvalitetan način izrade i suradnje u zajedničkoj izradi Programa s JLSima na čijem području se planiraju projekti unutar Programa. Obzirom da je stanovanje Ustavom RH definirano u djelokrugu lokalnih samouprava, planiranje priuštivog stanovanja također mora biti usklađeno sa potrebama i inicijativama lokalnih samouprava.","Primljeno na znanje","Iz dosadašnje prakse više od dvadesetak godina gradnje priuštivih stanova u 83 JLS, APN je imao kvalitetnu suradnju tamo gdje je postojala volja za takvom suradnjom i od strane JLS. Ovim Zakonom se u članku 9. daje okvir za suradnju između APN-a, Ministarstva i jedinica lokalne samouprave. Što se tiče jedinica lokalne samouprave koje neće sudjelovati u provedbi ovoga Zakona, APN će poduzimati radnje kao i do sada, jer Vlada Republike Hrvatske ne može svoje građane ostaviti po strani. Zakonom je predviđeno donošenje pravilnika kojim će se propisati sadržaj, potrebni podaci i donošenje Programa PS-a i Programa PSJS-a, kao i odluka o provedbi pojedinačnih projekata iz tih programa te sklapanja ugovora o prijenosu prava vlasništva na zemljištu, kao i predugovora i ugovora o međusobnim pravima i obvezama za realizaciju pojedinih projekata."]
[59,"EUROPSKA ZADRUGA MOBA HOUSING SCE ZA ZADRUŽNO STANOVANJE S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","AGENCIJA ZA PRAVNI PROMET I POSREDOVANJE NEKRETNINAMA ,\nČlanak 7.","Članak 7. stavak 3.\nU ovom članku se upućuje na mjere iz članka 3. stavka 1., ali se izostavlja stavak 2. istog članka (Stanovanje pod uvjetima povoljnijim od tržišnih može se osigurati i uređivanjem neprofitnog udruživanja građana u stambene zadruge radi rješavanja stambenog pitanja.), koji se odnosi na stambene zadruge. Time ostaje nejasno jesu li projekti stambenih zadruga obuhvaćeni krovnim Programom priuštivog stanovanja. Ovakva formulacija stvara pravnu nesigurnost i može se tumačiti kao isključenje zadružnih projekata iz planskih i programskih dokumenata, iako su oni zakonom prepoznati kao oblik priuštivog stanovanja.\nPrijedlog: Jasno navesti da programi PS-a obuhvaćaju i projekte neprofitnih stambenih zadruga i time uskladiti s Člankom 92. stavkom 2 (Uvjet za dobivanje potpora iz stavka 1. ovoga članka je da su projekti NSZ uključeni i odobreni u Program PS-a, odnosno Program PSJS-a).","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nNSZ imaju jasno definirano mjesto i ulogu s ovim Zakonom. Što se tiče uklapanja u Programe priuštivog stanovanja, stavak 3. je potpuno jasan i sveobuhvatan te u niti jednom dijelu ne isključuje NSZ prilikom izrade Programa. U protivnom, mogao bi se steći dojam da će APN poduzimati i mjere stanogradnje umjesto NSZ. Članak 92. stavak 2. to dodatno naglašava."]
[60,"PRAVO NA GRAD","JAVNE USTANOVE,\nČlanak 10.","Odredbe o financiranju rada javnih ustanova impliciraju mješoviti model u kojem se sredstva osiguravaju iz javnih izvora, tržišta kapitala te prodaje i najma stanova i poslovnih prostora. Time se de facto uvodi model u kojem se značajan dio izgrađenih stanova prodaje, uz pretpostavljeni omjer najma i prodaje. Međutim, nije jasno definirano u kojem se trenutku i u kojem opsegu sredstva doznačuju za gradnju, niti financira li se cjelokupna zgrada ili samo dio namijenjen priuštivom najmu. \nPosebno problematične su odredbe koje obvezuju JLP(R)S da u potpunosti financiraju dovršetak zgrade u slučaju neispunjenja ugovornih obveza drugih sudionika ili nepredviđenih okolnosti. Formulacije su široke i nedovoljno precizne, što otvara prostor za različite interpretacije, uključujući i potencijalne zlouporabe. \nTakođer, nedostaje jasna razrada lanca odgovornosti, kriterija opravdanosti kašnjenja i dodatnih troškova, kao i odnos prema postupcima javne nabave i arhitektonskim natječajima.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[61,"GRAD ZAGREB","JAVNE USTANOVE,\nČlanak 10.","U odnosu na st.1. predlaže se razmotriti sljedeći komentar: Ukoliko javna ustanova pribavlja sredstva, ista ne bi trebala pribavljati za račun jedinice lokalne ili područne (regionalne) samouprave kao njezin nalogoprimac sukladno članku 9. stavku 2., već za svoj račun, pri čemu bi pribavljena sredstva trebala predstavljati imovinu javne ustanove. Ako je namjera da JLS pribavlja sredstva za javnu ustanovu, a javna ustanova potom njima raspolaže, takav odnos trebalo bi izričito i nedvosmisleno propisati. U tom slučaju prethodni komentar se može zanemariti.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nSredstva ne mogu predstavljati imovinu javne ustanove, jer se ona zadužuje iz proračuna uz odobrenje svojeg osnivača i sav višak sredstava treba vratiti."]
[62,"PRAVO NA GRAD","JAVNE USTANOVE,\nČlanak 11.","Predviđeno donošenje Programa PSJS-a za proračunsku godinu predstavlja prekratki vremenski rok za trajanje plana kojim se planiraju projekti stambene izgradnje te ostale mjere za ostvarenje priuštivog stanovanja.\nUzimajući u obzir dinamiku izrade i izmjene prostorno planske dokumentacije, te vrijeme potrebno za izradu projekta stambene zgrade te vrijeme potrebno za ishođenje dozvola, rješavanje imovinsko-pravnih pitanja te izvođenje zgrade, planiranje Programa na godinu dana nije usklađeno sa realnom dinamikom realizacije projekata. Predlaže se planirati Program na srednjeročno razdoblje od 3 do 5 godina što bi više odgovaralo dinamici projekata i mjera koje se planiraju, uz mogućnost revizije te obvezu izvještavanja o provedbi jednom godišnje gradskom, odnosno županijskom vijeću.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nInstrument planiranja koji je predviđen s programima predstavlja kratkoročni akt strateškog planiranja, prema Zakonu o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske, i donosi se za razdoblje od jedne do pet godina. Prema obimu pripremnih radova i potrebnih kapaciteta srednjoročni i dugoročni akti planiranja ne bi ispunili svrhu, tj. realizacija priuštivog stanovanja bila bi odgođena na dulji period. Posebno ako se ima u vidu četverogodišnji izborni ciklus, a stambene potrebe su velike i akutne.   \n\nJednogodišnje planiranje, za provedbene akte na razini JLS s druge strane ima svoje uporište u usklađivanju ciljeva s nacionalnim ciljevima izraženim u srednjoročnom strateškom aktu Nacionalne stambene politike RH do 2030. godine. Takvi programi trebaju se donositi iz godine u godinu kako bi se realnije planiralo potrebne aktivnosti svake godine i pripadna sredstva te pratilo izvršenje. Izrada prostornih planova, projektiranje i građenje imaju svoje projektne faze i uz strukturu raščlambe rada, cjelokupni projekt se dijeli na manje, upravljive dijelove kako bi se lakše planiralo, procijenilo i kontroliralo. U konačnici, na takav način se potiče veća efikasnost. \n\nAPN i postojeće javne ustanove su i do sada radile jednogodišnje planove stanogradnje, isto kao i gradovi koji su planirali svoju socijalnu stanogradnju, a sve iz ranije navedenih razloga. Takva praksa je uvriježena zadnjih 20 godina."]
[63,"PRAVO NA GRAD","JAVNE USTANOVE,\nČlanak 11.","Stavak 4 - Iako ovaj članak propisuje obvezu izrade sociodemografske i drugih analiza, parametri tih analiza nisu detaljno razrađeni. Analiza potreba definirana je s naglaskom na kvantitativne pokazatelje poput stambenog jaza i broja  praznih stanova, bez jasnog metodološkog okvira ili kvalitativne dimenzije analize. Nadalje, bez jasno definiranih i standardiziranih kriterija postoji rizik neujednačene kvalitete programa, što otežava objektivnu evaluaciju od strane APN-a i Ministarstva.\nZa učinkovito planiranje priuštivog stanovanja nužno je detaljno propisati sadržaj svih navednih analiza. One bi trebale obuhvatiti demografske trendove, socioekonomske pokazatelje, strukturu i stanje stambenog fonda (tipološki -      obiteljske kuće ili višestambene zgrade, starost stambenog fonda i sl), stambene statuse stanovnika (udio podstanara, prenapučenih kućanstava i sl.) prostorne i urbanističke parametre uzimajući u obzir institucionalne kapacitete JLS-a  za provedbu takvih analiza. Uz kvantitativne pokazatelje, nužno je uključiti i kvalitativne aspekte, primjerice stanje praznih stambenih jedinica s obzirom na energetsku učinkovitost, higijensko-tehničke uvjete i lokacijsku prikladnost. Bez takvog integriranog pristupa i stvaranjem  kvalitetnog analitičkog okvira, planiranje ostaje reducirano na administrativno nagađanje temeljem bazičnih brojki bez stvarnog uvida u potrebe stanovništva.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nZakonima se ne propisuju postupci kako provoditi stručne analize. Ono što je potrebno propisati kako bi Programi priuštivog stanovanja bili kvalitetni i usporedivi, propisat će se u pravilniku iz članka 13."]
[64,"PRAVO NA GRAD","JAVNE USTANOVE,\nČlanak 11.","Stavak 1. - Postupak donošenja programa PSJS predviđa sudjelovanje gradskih i općinskih vijeća, uz mogućnost županijske razine koordinacije. Međutim, zakon ne razrađuje jasno mehanizme financiranja i koordinacije u slučajevima     kada više općina ili gradova zajednički planiraju projekte, niti razmatra alternativne modele suradnje poput zajednica općina, osobito u prekograničnim ili međužupanijskim kontekstima.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nModeli suradnje između JLP(R)S ne propisuju se zakonima, već se uz obostranu dobru volju dogovara i potpisuje dogovoreno u sporazumima."]
[65,"UDRUŽENJE HRVATSKIH ARHITEKATA","JAVNE USTANOVE,\nČlanak 11.","S obzirom na brojne ozbiljne i važne studije koje se za potrebe nacionalnog i lokalnih programa stanovanja trebaju donositi kako bi on bio relevantan te kako bi javna investicija bila opravdana, minimalno trajanje programa od 1 godine je premalo, pogotovo kad se uzme u obzir trajanje poslova prostornog planiranja i gradnje, ali i period potreban da se stručne podloge za izradu programa izrade. Predlaže se da se programi donose za period od 5-10 godina, uz mogućnost izmjena te godišnje izvještavanje o provedbi. Dodatno, predlaže se obveza ponovne izrade stručnih podloga i analiza svakih 5 godina kako bi iste bile relevantne te kako bi se mogli pratiti i kontrolirati efekti provedbe programa.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nInstrument planiranja koji je predviđen s programima predstavlja kratkoročni akt strateškog planiranja, prema Zakonu o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske, i donosi se za razdoblje od jedne do pet godina. Prema obimu pripremnih radova i potrebnih kapaciteta srednjoročni i dugoročni akti planiranja ne bi ispunili svrhu, tj. realizacija priuštivog stanovanja bila bi odgođena na dulji period. Posebno ako se ima u vidu četverogodišnji izborni ciklus, a stambene potrebe su velike i akutne.   \n\nJednogodišnje planiranje, za provedbene akte na razini JLS s druge strane ima svoje uporište u usklađivanju ciljeva s nacionalnim ciljevima izraženim u srednjoročnom strateškom aktu Nacionalne stambene politike RH do 2030. godine. Takvi programi trebaju se donositi iz godine u godinu kako bi se realnije planiralo potrebne aktivnosti svake godine i pripadna sredstva te pratilo izvršenje. Izrada prostornih planova, projektiranje i građenje imaju svoje projektne faze i uz strukturu raščlambe rada, cjelokupni projekt se dijeli na manje, upravljive dijelove kako bi se lakše planiralo, procijenilo i kontroliralo. U konačnici, na takav način se potiče veća efikasnost. \n\nAPN i postojeće javne ustanove su i do sada radile jednogodišnje planove stanogradnje, isto kao i gradovi koji su planirali svoju socijalnu stanogradnju, a sve iz ranije navedenih razloga. Takva praksa je uvriježena zadnjih 20 godina."]
[66,"UDRUŽENJE ARHITEKATA MEĐIMURJA","JAVNE USTANOVE,\nČlanak 11.","S obzirom na brojne ozbiljne i važne studije koje se za potrebe nacionalnog i lokalnih programa stanovanja trebaju donositi kako bi on bio relevantan te kako bi javna investicija bila opravdana, minimalno trajanje programa od 1 godine je premalo, pogotovo kad se uzme u obzir trajanje poslova prostornog planiranja i gradnje, ali i period potreban da se stručne podloge za izradu programa izrade. Predlaže se da se programi donose za period od 5-10 godina, uz mogućnost izmjena te godišnje izvještavanje o provedbi. Dodatno, predlaže se obveza ponovne izrade stručnih podloga i analiza svakih 5 godina kako bi iste bile relevantne te kako bi se mogli pratiti i kontrolirati efekti provedbe programa.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nInstrument planiranja koji je predviđen s programima predstavlja kratkoročni akt strateškog planiranja, prema Zakonu o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske, i donosi se za razdoblje od jedne do pet godina. Prema obimu pripremnih radova i potrebnih kapaciteta srednjoročni i dugoročni akti planiranja ne bi ispunili svrhu, tj. realizacija priuštivog stanovanja bila odgođena na dulji period. Posebno ako se ima u vidu četverogodišnji izborni ciklus, a stambene potrebe su velike i akutne.   \n\nJednogodišnje planiranje, za provedbene akte na razini JLS s druge strane ima svoje uporište u usklađivanju ciljeva s nacionalnim ciljevima izraženim u srednjoročnom strateškom aktu Nacionalne stambene politike RH do 2030. godine. Takvi programi trebaju se donositi iz godine u godinu kako bi se realnije planiralo potrebne aktivnosti svake godine i pripadna sredstva te pratilo izvršenje. Izrada prostornih planova, projektiranje i građenje imaju svoje projektne faze i uz strukturu raščlambe rada, cjelokupni projekt se dijeli na manje, upravljive dijelove kako bi se lakše planiralo, procijenilo i kontroliralo. U konačnici, na takav način se potiče veća efikasnost. \n\nAPN i postojeće javne ustanove su i do sada radile jednogodišnje planove stanogradnje, isto kao i gradovi koji su planirali svoju socijalnu stanogradnju, a sve iz ranije navedenih razloga. Takva praksa je uvriježena zadnjih 20 godina."]
[67,"PRAVO NA GRAD","JAVNE USTANOVE,\nČlanak 12.","Stavak 2. - U situacijama kada JLP(R)S nema kapacitete za izradu i provedbu navedenih programa, Zakon predviđa preuzimanje određenih funkcija od strane APN-a. Međutim, formulacije su nejasne u pogledu raspodjele odgovornosti, financiranja analiza i izrade programa, što može dovesti do institucionalne konfuzije i prebacivanja odgovornosti između razina vlasti. \nPotreban je jasniji opis redoslijeda koraka i lanca odgovornosti u ovom slučaju radi osiguranja kvalitetne i učinkovite provedbe.","Primljeno na znanje","Člankom 11. su jasno i u potpunosti pokriveni različiti slučajevi sudjelovanja JLP(R)S u izradi Programa priuštivog stanovanja:\n1. ako JLP(R)S nema mogućnosti izrade Programa, taj posao preuzima APN\n2. ako JLP(R)S može izraditi Program ali ne osniva svoju javnu ustanovu, APN operativno provodi odobreni Program\nDorađene su i ostale odredbe koje uređuju materiju."]
[68,"GRAD ZAGREB","JAVNE USTANOVE,\nČlanak 12.","U odnosu na st.2. stavlja se isti komentar kao i u čl.10.st.1. (Predlaže se razmotriti sljedeći komentar: Ukoliko javna ustanova pribavlja sredstva, ista ne bi trebala pribavljati za račun jedinice lokalne ili područne (regionalne) samouprave kao njezin nalogoprimac sukladno članku 9. stavku 2., već za svoj račun, pri čemu bi pribavljena sredstva trebala predstavljati imovinu javne ustanove. Ako je namjera da JLS pribavlja sredstva za javnu ustanovu, a javna ustanova potom njima raspolaže, takav odnos trebalo bi izričito i nedvosmisleno propisati. U tom slučaju prethodni komentar se može zanemariti.)","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nSredstva ne mogu predstavljati imovinu javne ustanove, jer se ona zadužuje iz proračuna uz odobrenje svojeg osnivača i sav višak sredstava treba vratiti."]
[69,"PRAVO NA GRAD","JAVNE USTANOVE,\nČlanak 13.","Sadržaj programa priuštivog stanovanja nije precizno definiran, već se ponovno upućuje na donošenje posebnog pravilnika. Takav pristup nosi rizik da kvaliteta programa uvelike ovisi o naknadnoj podzakonskoj regulaciji. \nPravilnik kojeg spominje ovaj članak treba biti izrazito detaljan i uvrstiti jasne upute o sadržaju i mjerljive kriterije za evaluaciju programa, a osnovni parametri i okvir istog trebao bi biti propisan već ovdje u Zakonu.\nTakođer, kao i u članku 4, postoje dvije kategorije pitanja koja se razlikuju:\n\n1. Pitanja vezana uz izradu, sadržaj i donošenje Programa PS-a, Programa PSJS-a i odluka o provedbi pojedinačnih projekata iz tih programa, te\n2. Pitanja o sklapanju ugovora o prijenosu prava vlasništva na zemljištu, o predugovoru i ugovoru o međusobnim pravima i obvezama za realizaciju pojedinih projekata\n\nDok se prva grupa pitanja direktno odnosi na okvir Programa PS i PSJS te njihov sadržaj i provedbu projekata iz navedenih programa, \ndruga grupa se tiče detaljnije pravne regulacije prijenosa prava vlasništva te sklapanju ugovora što traži zasebni pristup izradi propisa.\nPredlaže se okvir izrade Programa PS i PSJS jasnije odrediti unutar ovog Zakona te odvojiti pitanja vezana uz izradu programa te drugih pitanja pravne prirode vezanih za njegovu provedbu.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOno što je potrebno propisati kako bi Programi priuštivog stanovanja bili kvalitetni i usporedivi, propisat će se u pravilniku. Pravilnikom će se, među ostalim, urediti sadržaj, potrebni podaci i donošenje Programa PS-a i Programa PSJS-a, kao i odluka o provedbi pojedinačnih projekata iz tih programa te sklapanje ugovora o prijenosu prava vlasništva na zemljištu, kao i predugovora i ugovora o međusobnim pravima i obvezama za realizaciju pojedinih projekata."]
[70,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","OSIGURANJE SREDSTAVA ZA GRADNJU ZGRADA,\nČlanak 14.","Nejasno je na temelju kojeg projekta i troškovnika će se izračunati potrebna sredstva za gradnju, rekonstrukciju i uređenje  komunalne i druge infrastrukture te ostalih sadržaja (urbanistički projekt, infrastrukturni projekt?). Pojasniti, možda ne u ovom članku, ali negdje u Zakonu.  \nPrema Zakonu o prostornom uređenju (čl.151.) urbanistički projekt se izrađuje za sklop dviju ili više zgrada priuštivog stanovanja javnog investitora. Što u slučaju gradnje jedne zgrade za koju je potrebno osigurati sve navedeno?","Primljeno na znanje","U početnoj fazi investicijskog projekta APN i javne ustanove provode preliminarne analize troškova i na osnovi njih se planiraju potrebna sredstva za realizaciju. Nakon izrade Programa PS i odobrenja predloženih projekata s predvidivim troškovima, u provedbenoj fazi se naručuje pojedinačna projektna dokumentacija."]
[71,"PRAVO NA GRAD","OSIGURANJE SREDSTAVA ZA GRADNJU ZGRADA,\nČlanak 16.","Predlaže se izraditi analizu etalonskih cijena građenja na regionalnoj razini te uzeti u obzir velike gradove te prepoznati razlike između cijena u Gradu Zagrebu, \nvećim i manjim JLSima na obali, te većim i manjim JLSima u unutrašnjosti budući da jedinstvena etalonska cijena na državnoj razini često ne uvažava lokalne specifičnosti čime se otežava kvalitetno financijsko planiranje projekata.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nEtalonska cijena građenja je orijentacioni parametar prema ovom Zakonu, a svaka JLS može pratiti cijene građenja na svojem području i javno ih objavljivati kao što Ministarstvo objavljuje Standardnu kalkulaciju radova za nekoliko gradova."]
[72,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","OSIGURANJE SREDSTAVA ZA GRADNJU ZGRADA,\nČlanak 16.","Cijene građenja su propisane i zajamčene, dok se cijena projektiranja ne definira, a u čl. 29. st. 2. se navodi da se projektna dokumentacija otkupljuje po „tržišnoj cijeni“. \nS ciljem osiguranja kvalitetne izvedbe i kontrole troškova građenja zgrada priuštivog stanovanja, a što se primarno postiže izradom odgovarajuće razine kvalitete projektno tehničke dokumentacije u skladu sa strukovnim pravilima, uz etalonsku cijenu građenja potrebno je propisati i odgovarajuću cijenu pružanja usluga izrade projektno tehničke dokumentacije. Opseg pružanja usluge izrade projektno tehničke dokumentacije treba biti u skladu s odgovarajućim brojem norma sati koja prati složenost projektnog zadataka a što je normirano Pravilnicima o standardu usluga komora arhitekata i inženjera u graditeljstvu i prostornom uređenju, a procijenjena vrijednost pružanja usluga treba biti u skladu s prosječnom ostvarenom cijenom norma sati odnosno prosječnom cijenom pruženih usluga navedenih djelatnosti na tržištu Republike Hrvatske.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nCijene usluga se prate na tržištu i radi se o materiji koja nije predmet uređenja ovoga Zakona. S druge strane, obveza je članova komora da se drže pravila struke. \n\nU članku 29. se projektna dokumentacija otkupljuje od naručitelja te dokumentacije, a ne od projektanta."]
[73,"VLASTA LENDLER-ADAMEC","OSIGURANJE SREDSTAVA ZA GRADNJU ZGRADA,\nČlanak 16.","Predlažem da se i za izradu projektne dokumentacije uvede \"etalonska cijena projektiranja\", koja će vjerno odražavati korektnu i fer cijenu projektiranja s obzirom na zahtjevnost i bruto površinu zgrade.\nNaime, u postupcima javne nabave evidentno je da se u cijenama izvođenja postižu veće cijene od procijenjene etalonske, dok je u projektiranju evidentno da se ugovaraju sveobuhvatni poslovi pripreme, projektiranja i projektantskog nadzor, ponekad i za 40-50-60% procijenjene vrijednosti projektantskih usluga! \nA već je sama procijenjena vrijednost projektiranja najčešće ispod pristojnog minimuma (osim u slučajevima kada se za neki projekt raspiše arhitektonski natječaj, pa pobjednik natječaja pregovaračkim postupkom ugovori korektne cijene propisane pravilnikom).\nDržava i JLS trebaju biti predvodnici u financiranju izgradnje kvalitetnih stanova i ugodnog i vrijednog zajedničkog prostora zgrada i okoliša.\nKvalitetnog izvođenja ne može biti bez kvalitetne projektne dokumentacije čijoj izradi je potrebno posvetiti vrijeme, na čijoj izradi će raditi zadovoljni, dobro i zakonski ispravno plaćeni stručni projektanti. \nStoga cijena projektiranja ne može i ne smije biti ispod pristojnog minimuma, kojega ne smije isključivo regulirati tržište javne nabave.\nNajkorektnije je da se raspisuju javni urbanističko arhitektonski natječaji, na temelju dobro razrađenih projektnih zadataka, što rezultira dobrim i kreativnim rješenjima i fer cijenama prema projektantima.","Primljeno na znanje","Stručne komore imaju najveću ulogu u zaštiti struke i kvalitete rada svojih članova, te je potrebno da nositelji propisa o javnoj nabavi zajedno s komorama  pronađu modele za poboljšanje stanja."]
[74,"PRAVO NA GRAD","OSIGURANJE SREDSTAVA ZA GRADNJU ZGRADA,\nČlanak 17.","Stavak 4 veže mogućnost kupovine zemljišta uz procjenu etalonske cijene vrijednosne površine buduće građevine. \nMeđutim, treba uzeti u obzir da bi se imao podatak o etalonskoj cijeni vrijednosne površine buduće građevine, potrebno je najprije izraditi program i projekt same zgrade što iziskuje vrijeme i sredstva te se čini neopravdano ulagati vrijeme i sredstva u projekt za koji se potencijalno neće moći kupiti zemljište zbog nepovoljnog omjera vrijednosti. \nPotrebno je na učinkovitiji način definirati isplativost projekta u odnosu na cijenu zemljišta ili uvesti parametre za drugačiji model vrednovanja zemljišta poput odredbi u čl. 26.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOpisani model je u primjeni više od dvadeset godina, a proizašao je iz osnovne logike investicijskih projekata za koje se u početnoj fazi izrađuju procjene, a tek iza toga slijede troškovi."]
[75,"ZADRUGA ZA ETIČNO FINANCIRANJE","OSIGURANJE SREDSTAVA ZA GRADNJU ZGRADA,\nČlanak 18.","Članak 18. dopušta da financiranje gradnje osiguravaju trgovačka društva, ustanove i druge osobe radi stambenog zbrinjavanja vlastitih zaposlenika, dok članak 31. istodobno takve projekte izuzima od temeljnih ograničenja i zaštitnih mehanizama propisanih ovim Zakonom, budući da se odredbe tog odjeljka ne primjenjuju na stanove i pripadajuće prostore čija je gradnja financirana sredstvima tih subjekata na temelju ugovora iz članka 18. stavka 1.\n\nTakva kombinacija odredbi omogućuje modele stanogradnje koji su formalno obuhvaćeni Zakonom, ali u svojoj biti prvenstveno služe interesima poslodavaca ili tržišnih aktera, a ne ostvarenju ciljeva priuštivog i neprofitnog stanovanja kao javnog interesa.\n\nPredlažemo ograničavanje primjene članka 18. isključivo na javnopravna tijela i neprofitne subjekte, ili alternativno jasno normativno razdvojiti ove modele od sustava priuštivog stanovanja, kako bi se očuvala unutarnja koherentnost Zakona i spriječilo zaobilaženje njegovih temeljnih načela (vidjeti i komentar uz članak 84.).","Djelomično prihvaćen","U ovom članku se ne radi o javnom financiranju privatnih društava, već o modelu priuštivog stanovanja građana za koje njihova tvrtka ili ustanova  osiguraju zemljište i/ili financiranje i na taj način se dodatno pomogne realizaciji projekta za priuštivo stanovanje. \n\nU članku će se brisati neprofitne stambene zadruge s obzirom da su one regulirane u posebnom poglavlju ovoga Zakona te će se dodati zabrana prodaje stanova i druga ograničenja za korištenje stanova."]
[76,"PRAVO NA GRAD","OSIGURANJE SREDSTAVA ZA GRADNJU ZGRADA,\nČlanak 18.","Stavak 5 - Ovakav oblik uvođenja javno-privatnog partnerstva u potpunosti je neprihvatljiv i nedorečen te otvara brojne mogućnosti za pogodovanja i špekulacije. \nUkoliko se želi uvesti javno-privatno partnerstvo u polju priuštivog stanovanja, takve mehanizme je potrebno uvesti alatima inkluzivnog zoniranja (inclusionary zoning), \nzahvaćanjem vrijednosti zemljišta (land value capture) i sličnima što traži podrobniju i zasebnu razradu unutar ovog Zakona, sve navedeno u skladu s EU Planom priuštivog stanovanja koji je usvojila Europska Komisija.\nTakve mjere bi se trebale primjenjivati na svu višestambenu izgradnju, naročito u područjima pod visokim opterećenjem nepriuštivosti stanovanja (Stressed housing market areas) te bi ovaj Zakon trebao omogućiti JLSima detaljniju razradu takvih mjera.","Djelomično prihvaćen","U ovom članku se ne radi o javnom financiranju privatnih društava, već o modelu priuštivog stanovanja građana za koje njihova tvrtka ili ustanova  osiguraju zemljište i/ili financiranje i na taj način se dodatno pomogne realizaciji projekta za priuštivo stanovanje. \n\nU članku će se brisati neprofitne stambene zadruge s obzirom da su one regulirane u posebnom poglavlju ovoga Zakona te će se dodati zabrana prodaje stanova i druga ograničenja za korištenje stanova.\n\nŠto se tiče inkluzivnog zoniranja, on je uvijek na raspolaganju JLS u okviru donošenja prostornih planova, ali ocijenjeno je kako isti nije primjenjiv u našim uvjetima i da bi mogao izazvati suprotno djelovanje na priuštivost stanovanja. Također i povećanje vrijednosti zemljišta ulaganjem JLS je moguće obuhvatiti od strane JLS drugačijim uređenjem komunalnih doprinosa na lokalnoj razini. \nOba navedena instrumenta JLS ne koristi iako su raspoloživi prema postojećim zakonskim rješenjima."]
[77,"PRAVO NA GRAD","OSIGURANJE SREDSTAVA ZA GRADNJU ZGRADA,\nČlanak 18.","Stavak 1 mijenja se i glasi:\n\"(1) Građevinsko zemljište sa ili bez zgrade, te financijska i druga sredstva za gradnju zgrada APN-u, odnosno javnoj ustanovi, kao i NSZ-u, mogu osigurati i trgovačka društva čiji su osnivači javna tijela te javne ustanove, radi rješavanja svojih stambenih potreba, odnosno za stambeno zbrinjavanje svojih zaposlenika i članova ili trećih osoba, a s čim u vezi se međusobna prava i obveze sudionika uređuju pisanim ugovorom. \"\n\nObrazloženje: stambeno zbrinjavanje radnika treba ostati primarno u domeni javnih ustanova i javnih tvrtki. \nOtvaranje javnog financiranja stambenog zbrinjavanja radnika privatnim društvima koja ostvaruju dobit otvara cijeli spektar špekulacija i pogodovanja privatnim interesima. \nPotom, delegiranje međusobnih prava i obveza sudionika na pisani ugovor koji ovim propisom ničime ne uvjetuje obaveze i doprinose takvih privatnih tijela dodatno otvara mogućnosti pogodovanja i ne štiti se javni interes niti opravdanost ulaganja javnih sredstava u takvu stanogradnju, naročito u pogledu izuzetka od pravila koji se uvodi člankom 31.","Djelomično prihvaćen","U ovom članku se ne radi o javnom financiranju privatnih društava, već o modelu priuštivog stanovanja građana za koje njihova tvrtka ili ustanova  osiguraju zemljište i/ili financiranje i na taj način se dodatno pomogne realizaciji projekta za priuštivo stanovanje. \n\nU članku će se brisati neprofitne stambene zadruge s obzirom da su one regulirane u posebnom poglavlju ovoga Zakona te će se dodati zabrana prodaje stanova i druga ograničenja za korištenje stanova."]
[78,"EUROPSKA ZADRUGA MOBA HOUSING SCE ZA ZADRUŽNO STANOVANJE S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","OSIGURANJE SREDSTAVA ZA GRADNJU ZGRADA,\nČlanak 18.","Članak 18. u vezi s člankom 31.\nČlanak 18. omogućuje da financiranje gradnje osiguravaju trgovačka društva, ustanove i druge osobe radi stambenog zbrinjavanja svojih zaposlenika, dok članak 31. takve projekte izuzima od ključnih ograničenja i zaštitnih mehanizama Zakona (Odredbe ovoga odjeljka ne odnose se na stanove, garaže, garažno-parkirna i parkirna mjesta čija gradnja je financirana sredstvima trgovačkog društva, ustanove ili druge osobe, a s čim u vezi je sklopljen ugovor iz članka 18. stavka 1. ovoga Zakona). Kombinacija ovih odredbi omogućuje modele gradnje koji su formalno u okviru Zakona, ali suštinski služe interesima poslodavaca ili tržišnih aktera, a ne ciljevima priuštivog i neprofitnog stanovanja.\nPrijedlog: Razmotriti ograničavanje članka 18. isključivo na javna tijela i neprofitne subjekte li jasno razdvojiti takve modele od sustava priuštivog stanovanja kako se ne bi narušila koherentnost Zakona. (više u komentaru na Članak 84.)","Djelomično prihvaćen","U ovom članku se ne radi o javnom financiranju privatnih društava, već o modelu priuštivog stanovanja građana za koje njihova tvrtka ili ustanova  osiguraju zemljište i/ili financiranje i na taj način se dodatno pomogne realizaciji projekta za priuštivo stanovanje. \n\nU članku će se brisati neprofitne stambene zadruge s obzirom da su one regulirane u posebnom poglavlju ovoga Zakona te će se dodati zabrana prodaje stanova i druga ograničenja za korištenje stanova."]
[79,"GRAD ZAGREB","OSIGURANJE SREDSTAVA ZA GRADNJU ZGRADA,\nČlanak 18.","U odnosu na st.1. predlaže se propisati način osiguranja financijskih i drugih sredstava, budući isto nije razrađeno ovim člankom.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje. \nRadi se o uobičajenim poslovnim procesima sadržanim u brojnim propisima za koje su odgovorni nositelji investicijskih poslova te ih nije potrebno u ovom Zakonu propisivati."]
[80,"MILIVOJ HERCEG","OSIGURANJE SREDSTAVA ZA GRADNJU ZGRADA,\nČlanak 18.","St. (1) iza riječi \" druge\" dodati riječi\n \" pravne i fizičke\"...\nI glasilo bi: \"..., ustanove i druge pravne i \nfizičke osobe...\"","Djelomično prihvaćen","Odredba je dorađena na način da su dodane „i druge pravne osobe“. \n\nOvaj model stambenog zbrinjavanja odnosi se na priuštivo stanovanje za zaposlenike i studente pravnih osoba koje su uložile svoja sredstva kako bi navedenim skupinama građana pomogla riješiti stambeno pitanje po priuštivim uvjetima."]
[81,"GRAD ZAGREB","OSIGURANJE SREDSTAVA ZA GRADNJU ZGRADA,\nČlanak 20.","Ovaj je članak potrebno elaborirati. Branitelji bi trebali biti dio ove odredbe, kao i osobe s invaliditetom (ali je potrebno odrediti stupanj tog invaliditeta) dok obitelj s više djece može biti imućna. Možda bi rješenje bilo kombinacija faktora (i brojnost obitelji i dohodovni cenzus). Postavlja se i pitanje razloga davanja 10% unaprijed. Dio ljudi time će biti onemogućen da aplicira ili će se morati gotovinski zaduživati kako bi to ostvarili.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nObitelj s više djece koja se prijavljuje za priuštivo stanovanje će biti bodovana i po svojim prihodima,  tako da je teško zamisliva situacija u kojoj bi imućne obitelji s više djece kupovale stanove u zgradama priuštivog stanovanja.\n\nPlaćanje učešća je mjera HNB-a za sve stambene kredite, uz moguće izuzetke. Osim toga, ovim Zakonom se uvodi obveza gradnje 50% stanova kupnju, a 50% za najam tako da će osobe kojima je kredit teško ostvariv imati priliku ići u dugoročni sigurni najam."]
[82,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","OSIGURANJE SREDSTAVA ZA GRADNJU ZGRADA,\nČlanak 21.","Stavak  8. članka 21. upućuje na pitanje opravdanosti gradnje poslovnih prostora ukoliko nema zainteresiranih kupaca, dok bi st. 1. trebao osigurati tu potrebu.","Primljeno na znanje","Uobičajena poslovna praksa je da se poslovni prostori prodaju u različitim fazama provedbe investicijskog projekta, tako da ovaj Zakon predviđa različite situacije. \nČlanak je preformuliran."]
[83,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","OSIGURANJE SREDSTAVA ZA GRADNJU ZGRADA,\nČlanak 21.","Predlaže se brisanje st.8. ili preformulacija.","Primljeno na znanje","Uobičajena poslovna praksa je da se poslovni prostori prodaju u različitim fazama provedbe investicijskog projekta, tako da ovaj Zakon predviđa različite situacije. \nČlanak je preformuliran."]
[84,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 22.","Predlažemo da se doda novi st. 3. - odredba da se tijekom postupka izvlaštenja procjenjuje i utjecaj na osobe s invaliditetom koje eventualno žive na predmetnom području koje se izvlašćuje te osigurava odgovarajuća zamjenska pristupačna nekretnina.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nProvedba postupka izvlaštenja je propisana u Zakonu o izvlaštenju i određivanju naknade. Zakonom ne može uređivati niti mijenjati materija koja je uređena drugim zakonom"]
[85,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 22.","Ovakva formulacija bez dodatnih kriterija može ići na štetu vlasnika čestica u području planiranog zahvata, naročito ako te čestice zadovoljavaju odredbe plana u smislu mogućnosti građenja.\n20% je prevelik postotak.\nUvesti dodatne kriterije za mogućnost izvlaštenja (ne bez suglasnosti vlasnika, ne za čestice na kojima je moguće građenje, kao i ako se radi o više parcela istog vlasnika čijim se spajanjem može formirati građevinska čestica koja zadovoljava parametre prostornog plana (pristup, površina i oblik parcele) i sl.).\nSmanjiti postotak površine planirane čestice.","Djelomično prihvaćen","Smanjen je postotak od površine zahvata za koji se može provesti postupak izvlaštenja na 10%.  \n\nDodatni kriteriji kao npr. suglasnost vlasnika za izvlaštenje nisu prihvatljivi jer sam postupak izvlaštenja je krajnja prisilna mjera kada ne može doći do dogovora s vlasnikom, a drugi kriteriji koji se navode ovise o svakoj pojedinoj situaciji i nije ih moguće urediti ovim Zakonom, niti je uređeno propisom kojim se uređuje sustav izvlaštenja,  a da se ne izgubi svrha mjere."]
[86,"ELEKTRO PLUS D.O.O. ZA TRGOVINU I USLUGE","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 22.","Građenje stambenih i stambeno poslovnih zgrada za priuštivo stanovanje u skladu s ovim Zakonom u interesu je Republike Hrvatske, samo ukoliko se izvlaštenje ima izvršiti prema namjeni, koja je predviđena u prostornom planu grada ili GUP-u grada Zagreba, koja je prošla javnu raspravu","Primljeno na znanje","Novi instrumenti prostornog planiranja poput urbanističkog projekta također prolaze javnu raspravu i predstavljaju bitno ubrzanje procesa gradnje tako da ih ne treba isključiti."]
[87,"IVA RUKAVINA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 22.","Članak 22\nSmatram da postupak izvlaštenja ne smije biti moguć bez pristanka vlasnika. Ako se ljudima oduzima njihovo privatno vlasništvo zadire se u njihova temeljna ljudska prava.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nInstrument izvlaštenja je krajnja prisilna mjera kada dogovor s vlasnikom nije moguć, a radi se o ispunjavanju zakonski propisanog interesa za Republiku Hrvatsku."]
[88,"MIROSLAV VILLI","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 22.","Članak 22 \n(1) Građenje stambenih i stambeno-poslovnih zgrada za priuštivo stanovanje u skladu s ovim Zakonom u interesu je Republike Hrvatske.\n\nČlanak 22.a\n(1) Jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave mogu, privatnim investitorima, prostornim planovima, urbanističkim planovima uređenja i urbanističkim ugovorima propisati obvezu osiguravanja udjela priuštivog stanovanja u novim ili rekonstruiranim stambenim i mješovitim građevinama namijenjenih tržištu.\n(2) Obveza iz stavka 1. primjenjuje se na projekte ukupne bruto građevinske površine namijenjene stanovanju veće od 2.500 m2 ili na projekte s više od 25 stanova.\n(3) Minimalni udio priuštivog stanovanja (mora iznositi najmanje 25 % ukupne bruto stambene površine ili broja stanova u projektu.\n(4) Priuštivo stanovanje iz stavka 3. može se realizirati:\na) izgradnjom stanova unutar projekta (on-site),\nb) izgradnjom u radijusu do 1 km od lokacije projekta (off-site),\nc) uplatom novčanog doprinosa u lokalni fond za priuštivo stanovanje, u iznosu od ___ do ___ EUR/m2 obveznog udjela, ako lokalna samouprava takvu mogućnost propiše. \n(5) Stanovi ostvareni na prijedlog ovog članka moraju ostati u režimu priuštivog stanovanja najmanje 30 godina od dana uporabe. \n(6) Uvjeti iz ovog članka smatraju se dijelom uvjeta za izdavanje akta o gradnji.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nKao što je navedeno, JLS može u prostornim planovima propisati predložene obveze i bez propisivanja u ovom Zakonu. \nŠto se tiče predloženog modela on predstavlja tzv. inkluzivno zoniranje, i ocijenjeno je kako isti nije primjenjiv u našim uvjetima jer bi mogao izazvati suprotno djelovanje na priuštivost stanovanja."]
[89,"MIROSLAV VILLI","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 22.","Članak 22\nGrađenje stambenih i stambeno-poslovnih zgrada za priuštivo stanovanje u skladu s ovim Zakonom u interesu je Republike Hrvatske pod uvjetom da zgrade grade javni investitori u priuštivo stanovanje!? \nU stvari, najavljuje se rješavanja pitanja mladih hrvatskih obitelji, tako da ih se getoizira u neka područja koja nisu atraktivna komercijalno. Priuštivo stanovanje se rješava kroz mjere koje osiguravaju integriranje priuštivog stanovanja u zajednicu, a ne na rubna područja čime se praktički demografski proizvodi jedan negativni efekt (npr. Podbrežje). \nZašto je to uvjet? Privatni investitori su svojom politikom neopravdano visokih cijena jedan od glavnih uzroka problema. Ovakvom odlukom ih se amnestira od obveze da i oni financijski sudjeluju u rješenju ovog gorućeg problema (Mullerov brijeg, Lanišće). \nKako to riješiti?\nPotrebno je samo primijeniti višegodišnju praksu europskih gradova. \nPredlaže se jednostavno pravilo:\nKad se gradi veći stambeni projekt - dio stanova mora biti priuštiv.  Ne 0 % kakva je današnja praksa , nego barem 25 %.To znači: ako se radi zgrada sa 100 stanova - najmanje 25 mora biti dostupno po priuštivim cijenama. To nije revolucionarno -to je europski standard. \nPredlaže se omogućiti JLS-ovima primjenu obveznih kvota priuštivog stanovanja kod nove izgradnje i rekonstrukcija i u već urbaniziranim zonama, gdje izmjene planova ili uvjeti gradnje značajno povećavaju vrijednost privatnog zemljišta. Time se ostvaruje načelo socijalno pravednog korištenja prostora. Tako, već godinama, rade Beč, München, Berlin, Barcelona.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nKao što je navedeno, JLS može u prostornim planovima propisati predložene obveze i bez propisivanja u ovom Zakonu. \nŠto se tiče predloženog modela on predstavlja tzv. inkluzivno zoniranje, i ocijenjeno je kako isti nije primjenjiv u našim uvjetima jer bi mogao izazvati suprotno djelovanje na priuštivost stanovanja.\nPotrebe za stanovima značajno premašuju ponudu, a dodatni uvjeti na privatne graditelje bi istovremeno poskupilo svaku ponudu stanova, što nije cilj ovoga Zakona. Demokratski razvoj društva je dugotrajan i postepen proces, tako da se neka rješenja drugih država ne mogu jednostavno prenositi. Treba imati u vidu kako se stambene politike između država razlikuju po: nasljeđu, potrebama i mogućnostima. Uzimajući u obzir ta tri elementa nastaju i mjere provedbe stambenih politika."]
[90,"PRAVO NA GRAD","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 23.","Kao što su ranija iskustva prodaje javnog stambenog fonda pokazala, predajom vlasništva stambene jedinice izgrađene javnim sredstvima u privatno vlasništvo potiče se zaduživanje dijela stanovnika što uzrokuje profit bankarskih institucija, a stambene jedinice nepovratno izlaze iz javnog programa stanovanja. Prateći europske smjernice i dobre prakse europskih zemalja sa proaktivnom stambenom politikom, smatramo da javna sredstva moraju biti primarno usmjerena na povećanje javnog stambenog fonda te radi toga smatramo da je potrebno limitirati na minimum prodaju stambenog fonda i osigurati maksimalni udio stanova koji su dugoročno dostupni u modelu priuštivog najma. Prema tome potrebno je revidirati postotak od minimalno 50% stanova za najam kako bi se povećao udio najamnih stanova. Ukoliko je planirani udio stanova za prodaju omogućen radi zatvaranja financijske konstrukcije izgradnje zgrade, potrebno je puno jasnije i temeljitije razlikovati financijske kapacitete pojedinih JLS-ova te sukladno veličini i mogućnostima pojedinih JLS-ova iznimno omogućiti prodaju manjeg dijela stambenog fonda. Svaka eventualna prodaja stambene nekretnine morala bi biti uvjetovana prvokupom JLS-a ili APN-a koje pravo se upisuje u zemljišne knjige, i to po cijeni izgradnje (s inflacijskom korekcijom) kako ti stanovi ne bi završili na tržištu i postali predmet špekulacije.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom je napravljen značajan iskorak od dosadašnje prakse kada su se svi stanovi mogli otkupiti i uvedena je odredba u članku 23. da 50% stanova mora biti za priuštivi najam. Postotak stanova koji ostaje trajno u priuštivom najmu je određen kako bi se izbjegla segregacija građana i ostvario povoljniji socijalni miks u zgradama. Na odgovarajući je način uvedeno pravo nazadkupa."]
[91,"UDRUŽENJE HRVATSKIH ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 23.","U zakonu nije predviđena gradnja stambenog sklopa od više manjih zgrada na više parcela umjesto jedne veće zgrade, čime se ograničava arhitektonsko oblikovanje budućih projekata, tj. ono se dovodi u vezu s modelima financiranja gradnje. Tu se u nepovoljan položaj dovode lokalne sredine ruralnog ili periurbanog karaktera gdje gradnja zgrada većih od 10 stanova prostornim planovima nije omogućena. \nPredlaže se dodavanje članka: \nPri gradnji zgrada namijenjenih priuštivom stanovanju u gradovima i općinama manjim od 35 tisuća stanovnika, u slučaju da se istim urbanističkim projektom predviđa više manjih građevina za priuštivo stanovanje na zasebnim česticama, 50% ukupnog broja stanova priuštivog stanovanja planirano tim projektom mora biti namijenjeno priuštivom najmu, s tim da stanovi namijenjeni priuštivom najmu moraju biti ravnomjerno raspoređeni po svim objektima. Ako je ukupan broj stanova u projektu manji od 10, svi stanovi koriste se za priuštivi najam.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nU stavku 1. članka 23. jasno je propisano da se stambene i stambeno-poslovne zgrade za priuštivo stanovanje prema ovom Zakonu grade prema uvjetima iz ovoga Zakona u skladu s prostornim planom, urbanističkim projektom i propisima iz područja prostornog uređenja, gradnje i energetske učinkovitosti te programu PS-a ili programu PSJS-a."]
[92,"UDRUŽENJE ARHITEKATA MEĐIMURJA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 23.","U zakonu nije predviđena gradnja stambenog sklopa od više manjih zgrada na više parcela umjesto jedne veće zgrade, čime se ograničava arhitektonsko oblikovanje budućih projekata, tj. ono se dovodi u vezu s modelima financiranja gradnje. Tu se u nepovoljan položaj dovode lokalne sredine ruralnog ili periurbanog karaktera gdje gradnja zgrada većih od 10 stanova prostornim planovima nije omogućena. \nPredlaže se dodavanje članka: \nPri gradnji zgrada namijenjenih priuštivom stanovanju u gradovima i općinama manjim od 35 tisuća stanovnika, u slučaju da se istim urbanističkim projektom predviđa više manjih građevina za priuštivo stanovanje na zasebnim česticama, 50% ukupnog broja stanova priuštivog stanovanja planirano tim projektom mora biti namijenjeno priuštivom najmu, s tim da stanovi namijenjeni priuštivom najmu moraju biti ravnomjerno raspoređeni po svim objektima. Ako je ukupan broj stanova u projektu manji od 10, svi stanovi koriste se za priuštivi najam.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nU stavku 1. članka 23. jasno je propisano da se stambene i stambeno-poslovne zgrade za priuštivo stanovanje prema ovom Zakonu grade prema uvjetima iz ovoga Zakona u skladu s prostornim planom, urbanističkim projektom i propisima iz područja prostornog uređenja, gradnje i energetske učinkovitosti te programu PS-a ili programu PSJS-a."]
[93,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 23.","Odredba u stavku 6. implicira da se radi različitim kategorijama priuštivog stanovanja (npr. za osobe od 65+ godina). \nPriuštivo stanovanje se prema ovom zakonu i Zakonu o prostornom uređenju tretira kao prostorno planska kategorija, što nije u skladu s planerskim pretpostavkama, a na ovaj se način stvaraju  potkategorije i dodatne nedoumice (radi li se o nekom modelu domova za umirovljenike?).\nPreformulirati odredbu na način da se ne otvaraju različite „kategorije“ priuštivog stanovanja, ako nisu zakonom predviđene. U suprotnom je potrebno dodatno razraditi kriterije stanovanja i projektiranja.","Primljeno na znanje","Ovaj Zakon treba omogućiti zadovoljavanje širokog spektra potreba iz ciljne skupine građana, a uvjeti za projektiranje će se razraditi u Pravilniku iz članka 4."]
[94,"IVA RUKAVINA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 23.","Smatram da  ovakve zgrade tj stanovi ne smiju nikako biti u centralnim dijelovima gradova jer je primjerice slična praksa od pred nekoliko desetljeća dovela do uništenja centra Zagreba koji je danas u vrlo lošem stanju.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nJLP(R)S je obvezna u prostornim planovima i urbanističkim projektima koje donosi planirati površine za gradnju zgrada namijenjenih priuštivom stanovanju."]
[95,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 24.","Što je „ostalo poljoprivredno zemljište“? U postojećim planovima PŠ  označava „ostalo poljoprivredno tlo, šume i šumsko zemljište“. Spomenuta površina PŠ (navedena i u čl. 50. Zakona o prostornom uređenju) je ukinuta posljednjim Pravilnikom o prostornim planovima.\nPojasniti što je „ostalo  poljoprivredno zemljište“ tj. gdje je definirano i uskladiti terminologiju.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom se ne uređuju pitanja iz prostornog uređenja, a novi Zakon o prostornom uređenju će uskladiti svoju terminologiju u pripadnim podzakonskim aktima."]
[96,"UDRUŽENJE HRVATSKIH ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 25.","Predlaže se u članak 25. uvrstiti sljedeće obaveze: \n1. Potrebno je propisati način dokazivanja nedostatnosti područja unutar građevinskog područja naselja, izdvojenog građevinskog područja naselja i izdvojenog građevinskog područja izvan naselja prije prenamjene greenfield područja (PŠ) u građevinska područja, tj. Zone priuštivog stanovanja. \n2. Prije početka gradnje na industrijskim brownfieldima, potrebno je izvršiti sanaciju kontaminiranog tla i ostale potrebne radove kako bi se osigurali ispravni sanitarni uvjeti za stanovanje i boravak ljudi, a sve sukladno propisima o zaštiti okoliša. Potrebno je predvidjeti tko snosi troškove tih i sličnih zahvata pri planiranju prenamijene brownfielda u zone priuštivog stanovanja.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom se ne uređuju pitanja iz prostornog uređenja, a članak na koji se primjedba odnosi je promijenjen nakon donošenja novog Zakona o prostornom uređenju. \n\nU pripremi i realizaciji investicijskog projekta priuštivog stanovanja provode se svi stručni i zakonima propisani postupci te ih nije potrebno u ovom Zakonu ponovno propisivati."]
[97,"UDRUŽENJE HRVATSKIH ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 25.","Stavak 3. \nPrema Pravilniku o prostornim planovima postoji Ostalo zemljište namijenjeno poljoprivredi (P3) i Ostalo zemljište (PŠ). Prema istom pravilniku namjena P3 definirana je kao ‘ono zemljište koje se prema posebnom propisu tijela nadležnog za poljoprivredu može utvrditi kao osobito vrijedno obradivo i vrijedno obradivo poljoprivredno zemljište te meliorirano i planirano za melioraciju poljoprivredno zemljište, a koje se nalazi izvan građevinskih područja’ Poljoprivredno tlo je resurs koji se stvara tisućljećima i vrlo je ograničen te bi poljoprivredno zemljište u nacionalnom zakonodavstvu trebalo štiti, a nikako dozvoljavati prenamjenu u građevinsko zemljište. \nPrije iskorištavanja greenfield površina kakve su PŠ površine, potrebno je iscrpiti sve opcije, pa je tako potrebno predvidjeti prenamjenu neiskorištenih turističkih, poslovnih i drugih zona u zone za priuštivo stanovanje. \nPredlaže se sljedeća formulacija članka: \n(3) Promjena postojeće namjene površina u površine namijenjene priuštivom stanovanju provodi se prvenstveno iskorištavanjem neiskorištenih brownfield područja ili napuštenih industrijskih područja i vojnih kompleksa, prenamjenom neiskorištenih turističkih i poslovnih zona, te drugih javnih nekretnina u vlasništvu Republike Hrvatske, ili JLP(R)S, a ako takvih područja nema ili nisu dostatna tada promjenom namjene Ostalog zemljišta.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom se ne uređuju pitanja iz prostornog uređenja, a članak na koji se primjedba odnosi je promijenjen nakon donošenja novog Zakona o prostornom uređenju."]
[98,"UDRUŽENJE HRVATSKIH ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 25.","Stavak 2. \nPrema Zakonu o prostornom uređenju, širenju građevinskih područja naselja prethodi višekriterijska analiza. APN ne može tražiti proširenje građevinskog područja naselja mimo propisanih procedura. APN ne može imati ovlast zahtijevati stručno neutemeljeno širenje građevinske zone. Predlaže se sljedeća formulacija: \n(2) JLP(R)S je u prostornim planovima i urbanističkim projektima koje donosi obvezna planirati površine za gradnju zgrada namijenjenih priuštivom stanovanju, uključujući promjenu postojeće namjene površina i proširenje građevinskog područja u skladu s višekriterijskom analizom, urbanističkom koncepcijom razvoja prostora te zahtjevima koje u postupku izrade i donošenja tih planova daju APN i javna ustanova radi provedbe Programa PS-a, odnosno Programa PSJS-a, a sve u skladu s propisima iz područja prostornoga uređenja.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom se ne uređuju pitanja iz prostornog uređenja, a članak na koji se primjedba odnosi je promijenjen nakon donošenja novog Zakona o prostornom uređenju."]
[99,"UDRUŽENJE ARHITEKATA MEĐIMURJA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 25.","Predlaže se u članak uvrstiti sljedeće obaveze: \n1. Potrebno je propisati način dokazivanja nedostatnosti područja unutar građevinskog područja naselja, izdvojenog građevinskog područja naselja i izdvojenog građevinskog područja izvan naselja prije prenamjene greenfield područja (PŠ) u građevinska područja, tj. Zone priuštivog stanovanja. \n2. Prije početka gradnje na industrijskim brownfieldima, potrebno je izvršiti sanaciju kontaminiranog tla i ostale potrebne radove kako bi se osigurali ispravni sanitarni uvjeti za stanovanje i boravak ljudi, a sve sukladno propisima o zaštiti okoliša. Potrebno je predvidjeti tko snosi troškove tih i sličnih zahvata pri planiranju prenamijene brownfielda u zone priuštivog stanovanja.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom se ne uređuju pitanja iz prostornog uređenja, a članak na koji se primjedba odnosi je promijenjen nakon donošenja novog Zakona o prostornom uređenju."]
[100,"UDRUŽENJE HRVATSKIH ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 25.","Stavak 1. \nDodati rečenicu: Poslovni sadržaji u stambeno poslovnim zgradama za priuštivo stanovanje ne mogu biti turističke djelatnosti.","Primljeno na znanje","Prihvatljive djelatnosti u poslovnim prostorima zgrada su jasno definirane i nije potrebno dodavati zabrane pojedinih djelatnosti, kojih bi onda bilo znatno više nego samo navedena turistička."]
[101,"UDRUŽENJE ARHITEKATA MEĐIMURJA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 25.","Vezano za stavak 3. \nPrema Pravilniku o prostornim planovima postoji Ostalo zemljište namijenjeno poljoprivredi (P3) i Ostalo zemljište (PŠ). Prema istom pravilniku namjena P3 definirana je kao ‘ono zemljište koje se prema posebnom propisu tijela nadležnog za poljoprivredu može utvrditi kao osobito vrijedno obradivo i vrijedno obradivo poljoprivredno zemljište te meliorirano i planirano za melioraciju poljoprivredno zemljište, a koje se nalazi izvan građevinskih područja’ Poljoprivredno tlo je resurs koji se stvara tisućljećima i vrlo je ograničen te bi poljoprivredno zemljište u nacionalnom zakonodavstvu trebalo štiti, a nikako dozvoljavati prenamjenu u građevinsko zemljište. \nPrije iskorištavanja greenfield površina kakve su PŠ površine, potrebno je iscrpiti sve opcije, pa je tako potrebno predvidjeti prenamjenu neiskorištenih turističkih, poslovnih i drugih zona u zone za priuštivo stanovanje. \nPredlaže se sljedeća formulacija članka: \n(3) Promjena postojeće namjene površina u površine namijenjene priuštivom stanovanju provodi se prvenstveno iskorištavanjem neiskorištenih brownfield područja ili napuštenih industrijskih područja i vojnih kompleksa, prenamjenom neiskorištenih turističkih i poslovnih zona, te drugih javnih nekretnina u vlasništvu Republike Hrvatske, ili JLP(R)S, a ako takvih područja nema ili nisu dostatna tada promjenom namjene Ostalog zemljišta.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom se ne uređuju pitanja iz prostornog uređenja, a članak na koji se primjedba odnosi je promijenjen nakon donošenja novog Zakona o prostornom uređenju."]
[102,"UDRUŽENJE ARHITEKATA MEĐIMURJA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 25.","Vezano za stavak 2. \nPrema Zakonu o prostornom uređenju, širenju građevinskih područja naselja prethodi višekriterijska analiza. APN ne može tražiti proširenje građevinskog područja naselja mimo propisanih procedura. APN ne može imati ovlast zahtijevati stručno neutemeljeno širenje građevinske zone. Predlaže se sljedeća formulacija: \n(2) JLP(R)S je u prostornim planovima i urbanističkim projektima koje donosi obvezna planirati površine za gradnju zgrada namijenjenih priuštivom stanovanju, uključujući promjenu postojeće namjene površina i proširenje građevinskog područja u skladu s višekriterijskom analizom, urbanističkom koncepcijom razvoja prostora te zahtjevima koje u postupku izrade i donošenja tih planova daju APN i javna ustanova radi provedbe Programa PS-a, odnosno Programa PSJS-a, a sve u skladu s propisima iz područja prostornoga uređenja.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom se ne uređuju pitanja iz prostornog uređenja, a članak na koji se primjedba odnosi je promijenjen nakon donošenja novog Zakona o prostornom uređenju."]
[103,"UDRUŽENJE ARHITEKATA MEĐIMURJA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 25.","U stavak 1. dodati rečenicu: Poslovni sadržaji u stambeno poslovnim zgradama za priuštivo stanovanje ne mogu biti turističke djelatnosti.","Primljeno na znanje","Prihvatljive djelatnosti u poslovnim prostorima zgrada su jasno definirane i nije potrebno dodavati zabrane pojedinih djelatnosti, kojih bi onda bilo znatno više nego samo navedena turistička."]
[104,"GRAD ZAGREB","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 25.","U odnosu na st.3. predlaže se razmotriti sljedeći komentar: Budući da ne postoji definicija brownfield područja, stavak nije jasan u provedbi (niti u nacrtu novog Zakona o prostornom uređenju).\nTakođer, ispremiješana su područja (brownfield, napuštena industrijska područja) s planskim namjenama (namjena priuštivo stanovanje i namjena neiskorišteno poljoprivredno zemljište) što nije jasno.\nNadalje, ne postoji namjena poljoprivrednog zemljišta u GUP-ovima nego samo u prostornim planovima gradova/općina te se prvenstveno predlaže brisati „a ako takvih područja nema tada promjenom namjene neiskorištenog poljoprivrednog zemljišta“.\nIako je jasan smjer odredbe, samo ukazivanje načela iskorištavanja prostora (s riječi „prvenstveno“, što znači da može i drugačije) – brownfield, napuštena industrijska područja, promjena namjene neiskorištenog poljoprivrednog zemljišta - implicira da npr. u Zagrebu nema promjene namjene osim na namjenama koje su na brownfield područjima ili napuštenim industrijskim područjima. Iako može i drugačije (jer je propisano „prvenstveno“), pa je odredba bespredmetna.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom se ne uređuju pitanja iz prostornog uređenja, a članak na koji se primjedba odnosi je promijenjen nakon donošenja novog Zakona o prostornom uređenju."]
[105,"GRAD ZAGREB","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 25.","U odnosu na st.2. predlaže se brisati dio koji glasi: \"i proširenje građevinskog područja radi planiranja tih površina\". Naime, sukladno zaključcima analize Nacionalnog plana stambene politike RH do 2030. postoji dovoljno prostora unutar postojećih građevinskih područja naselja te se ovime derogira Zakon o prostornom uređenju koji jasno propisuje u kojim je uvjetima dozvoljeno širenje građevinskog područja naselja. Ova odredba otvara prostor za brojne špekulacije i manipulacije zemljištima.","Primljeno na znanje","Ovim Zakonom se ne uređuju pitanja iz prostornog uređenja, a članak na koji se primjedba odnosi je promijenjen nakon donošenja novog Zakona o prostornom uređenju. \n\nŠto se tiče pozivanja na provedene analize za potrebe izrade NPSP-a, treba biti oprezan i dosljedan u interpretaciji tih analiza koje su višedimenzionalne i kako se u samom tekstu zaključka navodi ovise o ulaznim podacima za koje se u budućnosti očekuje da će kroz novu generaciju prostornih planova biti značajno kvalitetniji, a sama projekcija potencijala postojećih građevinskih područja naselja ovisi o mnogobrojnim i kompleksnim demografskim, ekonomskim, institucionalnim i kulturnim faktorima. Glavni utjecaj na potencijal gradnje postojećih građevinskih područja predstavlja disperzija neizgrađenih građevnih čestica, vlasništvo i gustoća gradnje. Od ta tri glavna utjecaja, jedinice lokalne samouprave su u poziciji da s više ili manje uspjeha djeluju na gustoću gradnje i na taj način daju doprinos boljem iskorištavanju postojećih građevinskih područja naselja i priuštivosti stanovanja."]
[106,"GRAD ZAGREB","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 25.","U odnosu na st. 1. predlažemo obratiti pažnju na eventualnu neusklađenost ove odredbe sa čl. 49. i 50. prijedloga Zakona o prostornom uređenju iz kojih proizlazi da se zgrade priuštivog stanovanja mogu smjestiti u prostor na\n1. površinama unutar građevinskih područja naselja stambene i mješovite namjene\n2. unutar građevinskih područja proizvodne i poslovne namjene na kojima nije započeta realizacija proizvodnih i poslovnih građevina ili se već postojeće građevine više ne koriste sukladno planiranoj namjeni\n3. unutar područja javne i društvene namjene ako se radi o građevinama za smještaj zaposlenika\n4. na površinama posebne namjene unutar i/ili izvan naselja\n5. na brownfield područjima i postojećim brownfield građevinama u kojima je priuštivo stanovanje prihvatljivo s obzirom na namjenu i sadržaje kontaktnog područja.","Primljeno na znanje","Ovim Zakonom se ne uređuju pitanja iz prostornog uređenja, a članak na koji se primjedba odnosi je brisan nakon donošenja novog Zakona o prostornom uređenju."]
[107,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 25.","Iz navedene odredbe u stavku 2. proizlazi da je priuštivo stanovanje planska kategorija, što uvodi niz pitanja. Obzirom da se radi o stanovanju tj. stambenoj namjeni, a „priuštivost“ se postiže modelima financiranja i građenja, sve odredbe treba preformulirati.\nProširenje građevinskog područja i prenamjena trebaju biti zadnja i dobro opravdana mjera, jer je u suprotnosti s „očuvanjem resursa“ iz čl.1. Zakona. Naglasiti da se proširenje građevinskog područja i prenamjena provode iznimno te razraditi uvjete i kriterije.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom se ne uređuju pitanja iz prostornog uređenja, a članak na koji se primjedba odnosi je promijenjen nakon donošenja novog Zakona o prostornom uređenju."]
[108,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 26.","Ako nema interesa za priuštivo stanovanje, ne smije se dozvoliti prenamjena zemljišta. Čak i „destimulacijska“ naknada u iznosu 30%   prosječne vrijednosti građevinskog zemljišta u neposrednoj blizini, je veća od vrijednosti „ostalog poljoprivrednog“ zemljišta i može biti poticaj za malverzacije.\nPreformulirati odredbu da se prenamjena zemljišta može izvršiti isključivo na temelju iskaza interesa javnog investitora i garancije da će se provesti zahvat za priuštivo stanovanje. Ukoliko se to ne ostvari, zemljište se mora prenamijeniti u početnu namjenu.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom se ne uređuju pitanja iz prostornog uređenja, a članak na koji se primjedba odnosi je promijenjen nakon donošenja novog Zakona o prostornom uređenju. \n\nPotrebe za priuštivim stanovanjem su temelj za izradu Programa priuštivog stanovanja i sve postupke koji slijede."]
[109,"PRAVO NA GRAD","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 27.","Stavak 5 - Privatne tvrtke uopće ne bi trebale biti predmet ovog članka. \nStavak je problematičan jer omogućuje uključivanje privatnih tvrtki u sustav priuštivog stanovanja bez ikakvih kompenzacijskih obveza, nadzora ili jasnog definiranja javnog interesa. \nIako se formalno navodi da privatne tvrtke NE ostvaruju izravne olakšice i potpore, njima se pruža značajna regulatorna pogodnost kroz mogućnost stambene gradnje unutar poslovnih zona i na poslovnim česticama, čime se javna stambena politika de facto delegira privatnom kapitalu. \nNadalje, to predstavlja prikrivenu pogodnost privatnom kapitalu kroz fleksibilizaciju prostorno-planskih pravila, bez jasne procjene učinaka na okolnu zajednicu, infrastrukturu i urbanu koheziju. \nTime se institucionalizira model u kojem je pravo na stan uvjetovano radnim odnosom (što povećava asimetriju moći između poslodavca i radnika te izlaže stanare riziku gubitka doma u slučaju prestanka zaposlenja). \nU nedostatku obveze dugoročne javne koristi, suradnje s JLP(R)S-om ili uključivanja dijela stanova u širi sustav javnog najma, ovaj stavak je izrazito problematičan i otvara vrata za razne oblike malverzacija.","Prihvaćen","Odredba iz stavka 5. se ukida iz prostorno-planskih razloga, nakon donošenja novog Zakona o prostornom uređenju."]
[110,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 27.","Komentar u odnosu na članak 27. stavak 5. kojim se propisuje sljedeće: (5) Za zgrade i/ili građevne čestice koje su u vlasništvu privatnih tvrtki vrijede sve odredbe iz ovoga članka bez bilo kojih olakšica i potpora iz ovoga Zakona.  \n\nPrivatne tvrtke ne bi trebale biti obuhvaćene ovim člankom. \n\nOdredba je problematična jer omogućuje njihovo uključivanje u sustav priuštivog stanovanja bez ikakvih kompenzacijskih obveza, mehanizama nadzora ili jasnog definiranja javnog interesa. Iako se formalno navodi da privatne tvrtke ne ostvaruju izravne olakšice ni potpore, u praksi im se dodjeljuje znatna regulatorna pogodnost kroz dopuštanje stambene izgradnje unutar poslovnih zona i na poslovnim česticama, čime se javna stambena politika faktički prepušta privatnom kapitalu. Nadalje, riječ je o prikrivenoj koristi za privatni sektor putem fleksibilizacije prostorno-planskih pravila, bez jasne procjene učinaka na lokalnu zajednicu, infrastrukturu i urbanu koheziju. Time se uspostavlja model u kojem je pravo na stan vezano uz radni odnos, što produbljuje neravnotežu moći između poslodavca i radnika te stanare izlaže riziku gubitka doma u slučaju prestanka zaposlenja. U izostanku obveze ostvarivanja dugoročne javne koristi, suradnje s jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave ili uključivanja dijela stanova u sustav javnog najma, ova je odredba izrazito sporna i otvara prostor različitim oblicima zlouporaba.","Prihvaćen","Odredba iz stavka 5. se ukida iz prostorno-planskih razloga, nakon donošenja novog Zakona o prostornom uređenju."]
[111,"UDRUŽENJE ARHITEKATA MEĐIMURJA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 27.","U stavku 4. potrebno je definirati čija je obveza upis nemogućnosti etažiranja stanova građenih prema ovom članku u zemljišne knjige.","Primljeno na znanje","Odredba je brisana."]
[112,"UDRUŽENJE HRVATSKIH ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 27.","Stavak 4. \nPotrebno je definirati čija je obveza upis nemogućnosti etažiranja stanova građenih prema ovom članku u zemljišne knjige.","Primljeno na znanje","Odredba je brisana."]
[113,"UDRUŽENJE ARHITEKATA MEĐIMURJA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 27.","Opća dozvola za gradnju stambenih jedinica na parcelama nestambene namjene može postojati samo za parcele društvene namjene, jer je društvena namjena komplementarna stanovanju. Za sve ostale namjene takva gradnja može dovesti do izoliranih kvartova, neopremljenih osnovnom društvenom infrastrukturom, javnim prijevozom i slično, te stanovanjem u zonama koje nisu prilagođene ni sigurne za život (u blizini su postrojenja štetnih za ljudsko zdravlje, zonama velike buke ili sl.). Iz tog razloga se nikako ne smije privatnim tvrtkama ovim zakonom omogućiti takva gradnja, već se eventualna gradnja stambenih jedinica na parcelama nestambenih namjena osim društvene može dozvoliti lokalnim prostornim planovima ovisno o partikularnoj situaciji, te se na taj način navedeni efekti mogu izbjeći. Predlaže se ukidanje stavka 5.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[114,"UDRUŽENJE HRVATSKIH ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 27.","Opća dozvola za gradnju stambenih jedinica na parcelama nestambene namjene može postojati samo za parcele društvene namjene, jer je društvena namjena komplementarna stanovanju. Za sve ostale namjene takva gradnja može dovesti do izoliranih kvartova, neopremljenih osnovnom društvenom infrastrukturom, javnim prijevozom i slično, te stanovanjem u zonama koje nisu prilagođene ni sigurne za život (u blizini su postrojenja štetnih za ljudsko dravlje, zonama velike buke ili sl.) Iz tog razloga se nikako ne smije privatnim tvrtkama ovim zakonom omogućiti takva gradnja, već se eventualna gradnja stambenih jedinica na parcelama nestambenih namjena osim društvene može dozvoliti lokalnim prostornim planovima ovisno o partikularnoj situaciji, te se na taj način navedeni efekti mogu izbjeći. Predlaže se ukidanje stavka 5.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[115,"GRAD ZAGREB","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 27.","U odnosu na st.1. dio koji se odnosi na gradnju stanova namijenjenih najmu zaposlenika predlaže se razmotriti sljedeći komentar: Nije jasno zašto se restriktivno određuje za javne zgrade izgradnja stanova za najam zaposlenika – zašto bi zaposlenici javnog sektora bili u povoljnijem položaju od ostalih građana? Osim ako se radi o deficitarnim zanimanjima zaposlenika, ali navedeno je onda potrebno precizirati.","Primljeno na znanje","Shvaćajući zabrinutost velikog grada, valja naglasiti kako će ova odredba punu svrhu postići u ruralnim krajevima gdje je i do sada bilo uobičajeno da se grade stanovi u zgradama društvene namjene (npr. u ambulantama ili u školama), a kako bi se privukli ljudi s deficitarnim zanimanjima, u pravilu VSS. \nU velikim gradovima, u kojima  će se graditi zgrade namijenjene priuštivom stanovanju, ova mjera neće ni biti potrebna."]
[116,"UDRUŽENJE ARHITEKATA MEĐIMURJA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 28.","U članku nije definirano na koji način se odabiru sudionici u gradnji, već samo kako se s njima sklapaju ugovori. Predlaže se dodati ‘putem javne nabave’ nakon ‘voditelja projekta’. \nStavak 2. \nPredlaže se dopuna načela br 1. koje glasi: \nprimjena kvalitetnih i racionalnih projektnih rješenja koja trebaju omogućiti suvremene uvjete stanovanja uz smanjene troškove gradnje i održavanja tijekom korištenja te zadovoljiti standard propisan posebnim pravilnikom\n\nPredlaže se dodavanje načela br.4. koje glasi: \nZgrade namijenjene priuštivom stanovanju projektiraju se u zonama javnog prijevoza koje su opremljene osnovnom društvenom infrastrukturom tj. u blizini postoji dječji vrtić, osnovna škola i dom zdravlja ili ambulanta. U slučaju da navedeni sadržaji ne postoje i nisu planirani na predmetnim lokacijama, planiraju se u sklopu istog urbanističkih projekata kojima se planiraju zgrade priuštivog stanovanja.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nU stavku 1. članka 28. jasno se propisuje sklapanje ugovora u skladu s propisima kojima je uređena javna nabava, te s propisima kojima su uređeni obveznopravni odnosi i gradnja.\n\nU načelima koja se navode u stavku 2. istoga članka radi se o elementima projektiranja koji nisu propisani, i uputa su za investitora. Sve drugo je propisano ili će biti propisano.\n\nUrbanistički projekt nije uvjet za priuštivo stanovanje, a prostorni planovi koji predviđaju stambenu gradnju bi već trebali sadržavati sve preduvjete za istu."]
[117,"UDRUŽENJE ARHITEKATA MEĐIMURJA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 28.","Urbanističko-arhitektonski natječaji provjereno su najbolji način za dobivanje kvalitetnih prostornih rješenja, te su najbolji način za ostvarenje načela navedenih ovim člankom. Natječajima se može omogućiti optimalna iskorištenost prostora i budžeta te osigurati prostori visokog standarda i kvalitete na racionalan način. Inovativna tehnička rješenja, koja je moguće dobiti isključivo natječajima mogu postići veću brzinu gradnje i lakoću održavanja.  \n\nPredlaže se dodavanje članka koji glasi: \nZa građevine ili sklopove građevina priuštivog stanovanja veće od 1000m2 građevinske bruto površine projektno rješenje odabire se urbanističko-arhitektonskim natječajem.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nUvjetovanje provedbe urbanističko-arhitektonskih natječaja nije primjereno za sve situacije s kojima se nastoji rješavati veliki i akutni problem priuštivog stanovanja."]
[118,"UDRUŽENJE HRVATSKIH ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 28.","Stavak 1.\nU članku nije definirano na koji način se odabiru sudionici u gradnji, već samo kako se s njima sklapaju ugovori. Predlaže se dodati ‘putem javne nabave’ nakon ‘voditelja projekta’. \nStavak 2. \nPredlaže se dopuna načela br 1. koje glasi: \nprimjena kvalitetnih i racionalnih projektnih rješenja koja trebaju omogućiti suvremene uvjete stanovanja uz smanjene troškove gradnje i održavanja tijekom korištenja te zadovoljiti standard propisan posebnim pravilnikom\n\nPredlaže se dodavanje načela br.4. koje glasi: \nZgrade namijenjene priuštivom stanovanju projektiraju se u zonama javnog prijevoza koje su opremljene osnovnom društvenom infrastrukturom tj. u blizini postoji dječji vrtić, osnovna škola i dom zdravlja ili ambulanta. U slučaju da navedeni sadržaji ne postoje i nisu planirani na predmetnim lokacijama, planiraju se u sklopu istog urbanističkih projekata kojima se planiraju zgrade priuštivog stanovanja.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nU stavku 1. članka 28. jasno se propisuje sklapanje ugovora u skladu s propisima kojima je uređena javna nabava, te s propisima kojima su uređeni obveznopravni odnosi i gradnja.\n\nU načelima koja se navode u stavku 2. istoga članka radi se o elementima projektiranja koji nisu propisani, a koje treba tražiti investitor. Sve drugo je propisano ili će biti propisano.\n\nUrbanistički projekt nije uvjet za priuštivo stanovanje, a prostorni planovi koji predviđaju stambenu gradnju bi već trebali sadržavati sve preduvjete za istu."]
[119,"UDRUŽENJE HRVATSKIH ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 28.","Urbanističko-arhitektonski natječaji provjereno su najbolji način za dobivanje kvalitetnih prostornih rješenja, te su najbolji način za ostvarenje načela navedenih ovim člankom. Natječajima se može omogućiti optimalna iskorištenost prostora i budžeta te osigurati prostori visokog standarda i kvalitete na racionalan način. Inovativna tehnička rješenja, koja je moguće dobiti isključivo natječajima mogu postići veću brzinu gradnje i lakoću održavanja.  \n\nPredlaže se dodavanje članka koji glasi: \nZa građevine ili sklopove građevina priuštivog stanovanja veće od 1000m2 građevinske bruto površine projektno rješenje odabire se urbanističko-arhitektonskim natječajem.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nUvjetovanje provedbe urbanističko-arhitektonskih natječaja nije primjereno za sve situacije s kojima se nastoji rješavati veliki i akutni problem priuštivog stanovanja."]
[120,"GRAD ZAGREB","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 29.","U odnosu na st.1. postavlja se pitanje : Ukoliko bi npr. projekt obuhvatio više parcela (npr. i susjednu u vlasništvu JLS-a), da li bi onda cijeli projekt bio izuzet od javnog nadmetanja?","Primljeno na znanje","Može se ponuditi isključivo zemljište koje je u vlasništvu ponuditelja, nije prihvatljiv projekt kojeg su sastavni dio parcele u vlasništvu trećih osoba."]
[121,"UDRUŽENJE ARHITEKATA MEĐIMURJA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 29.","Stavak 1. \nČlanak je protivan Zakonu o autorskom pravu i srodnim pravima jer govori o projektima i građevinama koje nisu autorsko djelo, dok su prema navedenom zakonu svi projekti i izvedene građevine autorska djela.","Prihvaćen","Zakon je dopunjen odredbom prema kojoj su sva imovinska autorsko pravna pitanja iskorištavanja projektno tehničke dokumentacije odnosno autorskog djela arhitekture na odgovarajući način regulirana u korist naručitelja odnosno APN-a ili javne ustanove."]
[122,"UDRUŽENJE ARHITEKATA MEĐIMURJA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 29.","Članak predviđa nabavu projektne dokumentacije i odabir izvođača putem direktne pogodbe u slučajevima u kojima pravna ili fizička osoba posjeduje zemljište koje javne ustanove smatraju pogodnim za gradnju. Članak ne predviđa nikakvu kontrolu kvalitete projektnog rješenja i projektne dokumentacije, kao ni minimalne uvjete koje moraju zadovoljiti izvođači. Dodatno, nije predviđen način dogovaranja cijene građenja, tj. cijena nije nikako regulirana. Dodatno, stvara se situacija u kojoj su naručitelj projektne dokumentacije (a potencijalno i izrađivač projektne dokumentacije) i izvođač ista osoba, čime se miješaju uloge sudionika u gradnji i dodatno potencira pogodovanje i niska kvaliteta krajnje arhitekture. \nOvim člankom omogućava se direktno pogodovanje tvrtkama i pojedincima te se predlaže ukidanje članka.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nSvaki investitor ima jednaku odgovornost za narudžbu novih i uporabu gotovih projektnih rješenja kao i za odabir izvođača. Isto tako, sve projekte nove i postojeće su izradile stručne i ovlaštene osobe koje su odgovorne za te projekte. \nCijena građenja je definirana istim člankom i uvjetovano je izvođenje po principu „ključ u ruke“ s čime se investitor osigurava od mogućih projektnih nedostataka i lošeg izvođenja. \nZakonom o gradnji je nedvojbeno propisan slučaj sukoba interesa i uloge sudionika u gradnji, pri čemu projektant i izvođač nisu u tom sukobu i mogu biti jedna osoba."]
[123,"UDRUŽENJE HRVATSKIH ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 29.","U poglavlju 4. nedostaje članak kojim se definira gdje se, sukladno urbanističkim parametrima, mogu graditi ‘jednoobiteljske’ kuće za priuštivo stanovanje. S obzirom na to da su iste građevine priuštivog stanovanja, podliježu odredbama koje za takvo stanovanje propisuje Zakon o prostornom uređenju, no s obzirom na to da se radi o partikularnoj gradnji, na parcelama koje su potencijalno već u vlasništvu korisnika, a ne o većim planiranim zahvatima, na koje se taj zakon fokusira, potrebno je eksplicitno navesti kako se ‘jednoobiteljske’ kuće za priuštivo stanovanje mogu graditi isključivo na površinama na kojima prostorni planovi dozvoljavaju gradnju obiteljskih kuća, te kako se grade prema važećoj građevinskoj dozvoli, a ukoliko je potrebno, navesti situacije u kojima se veće zone takvih objekata planiraju kao veći zahvati kroz druge mehanizme.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom se ne uređuju pitanja iz prostornog uređenja i gradnje, a za jednoobiteljske kuće nije propisano nikakvo izuzeće."]
[124,"UDRUŽENJE HRVATSKIH ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 29.","Stavak 1 \nČlanak je protivan Zakonu o autorskom pravu i srodnim pravima jer govori o projektima i građevinama koje nisu autorsko djelo, dok su prema navedenom zakonu svi projekti i izvedene građevine autorska djela.","Prihvaćen","Zakon je dopunjen odredbom prema kojoj su sva imovinska autorsko pravna pitanja iskorištavanja projektno tehničke dokumentacije odnosno autorskog djela arhitekture na odgovarajući način regulirana u korist naručitelja odnosno APN-a ili javne ustanove."]
[125,"UDRUŽENJE HRVATSKIH ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 29.","Članak predviđa nabavu projektne dokumentacije i odabir izvođača putem direktne pogodbe u slučajevima u kojima pravna ili fizička osoba posjeduje zemljište koje javne ustanove smatraju pogodnim za gradnju. Članak ne predviđa nikakvu kontrolu kvalitete projektnog rješenja i projektne dokumentacije, kao ni minimalne uvjete koje moraju zadovoljiti izvođači. Dodatno, nije predviđen način dogovaranja cijene građenja, tj. cijena nije nikako regulirana. Dodatno, stvara se situacija u kojoj su naručitelj projektne dokumentacije (a potencijalno i izrađivač projektne dokumentacije) i izvođač ista osoba, čime se miješaju uloge sudionika u gradnji i dodatno potencira pogodovanje i niska kvaliteta krajnje arhitekture. \nOvim člankom omogućava se direktno pogodovanje tvrtkama i pojedincima te se predlaže ukidanje članka.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nSvaki investitor ima jednaku odgovornost za narudžbu novih i uporabu gotovih projektnih rješenja kao i za odabir izvođača. Isto tako, sve projekte nove i postojeće su izradile stručne i ovlaštene osobe koje su odgovorne za te projekte.  \nCijena građenja je definirana istim člankom i uvjetovano je izvođenje po principu „ključ u ruke“ s čime se investitor osigurava od mogućih projektnih nedostataka i lošeg izvođenja. \nZakonom o gradnji je nedvojbeno propisan slučaj sukoba interesa i uloge sudionika u gradnji, pri čemu projektant i izvođač nisu u tom sukobu i mogu biti jedna osoba."]
[126,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 29.","6. sva imovinska autorsko pravna pitanja iskorištavanja projektno tehničke dokumentacije odnosno autorskog djela arhitekture su na odgovarajući način regulirana u korist naručitelja odnosno APN-a ili javne ustanove.","Prihvaćen","Zakon je dopunjen odredbom prema kojoj su sva imovinska autorsko pravna pitanja iskorištavanja projektno tehničke dokumentacije odnosno autorskog djela arhitekture na odgovarajući način regulirana u korist naručitelja odnosno APN-a ili javne ustanove."]
[127,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 29.","Mišljenja smo da naglasak treba biti i na projektima koji su pristupačni. Predlažem dodavanja uvjeta pristupačnosti u slučaju prihvaćanja takvog projekta od strane APN-a.","Primljeno na znanje","Broj pristupačnih odnosno jednostavno prilagodljivih stanova koji su pristupačni za osobe s invaliditetom i njihove karakteristike propisane su u Tehničkom propisu o osiguranju pristupačnosti građevina osobama s invaliditetom i smanjene pokretljivosti (\"Narodne novine\" broj 12/23), tako da nema potrebe da se dodatno propisuju ovim Zakonom."]
[128,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 29.","U st. 2 je pogrešno definirana „tržišna cijena“ projektne dokumentacije. Uz etalonske cijene građenja treba propisati cijenu projektiranja u skladu s Pravilnicima o standardu usluga komora arhitekata i inženjera u graditeljstvu i prostornom uređenju.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nCijene usluga se prate na tržištu ali se ne mogu propisivati u zakonima. S druge strane, obveza je članova komora da se drže pravila koje su komore donijele. \n\nU članku 29. se projektna dokumentacija otkupljuje od naručitelja te dokumentacije, a ne od projektanta."]
[129,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","GRADNJA ZGRADA,\nČlanak 29.","Odredba u st. 1. točka 6.  je u suprotnosti sa Zakonom o autorskom pravu i srodnim pravima.\nS ciljem osiguranja kvalitete izvedbe zgrada priuštivog stanovanja koja s jedne strane proizlaze iz kvalitetne projektno tehničke dokumentacije i autorskog doprinosa u rješavanju projektantskih izazova postavljenih novim zakonskim okvirom, te s druge strane osiguranja prava iskorištavanja autorskih djela arhitekture – potrebno je ispravno formulirati navedenu odredbu. Predlaže se odredba koja će obvezati pravnu ili fizičku osobu ovlaštenu za poslove građenja da sukladno posebnom propisu regulira sva autorsko pravna pitanja iskorištavanja djela arhitekture na način: „ 6. sva imovinska autorsko pravna pitanja iskorištavanja projektno tehničke dokumentacije odnosno autorskog djela arhitekture su na odgovarajući način regulirana u korist naručitelja odnosno APN-a ili javne ustanove.“","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[130,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 32.","Kako bi se osigurala kvaliteta i komfor stanovanja, nužno je osigurati parkirno mjesto uz stanove, sukladno odredbama prostornog plana, na način da PM ili GPM mora biti (neotuđiv) pripadak stanu.\nTrenutačna je praksa takva da se za potrebe građevinske dozvole projektom osigura dovoljno parkirnih mjesta, ali se ne uvjetuje kupnja istih od strane vlasnika stanova i poslovnih prostora, čime se problem parkiranja ne rješava, već pogoršava.\nU svakom slučaju se mora uvjetovati kupnja ili najam parkirnog mjesta, garažno-parkirnog mjesta ili garaže (ovisno što je dostupno) po priuštivoj cijeni, čime postaje obvezan pripadak stanu. \nJedino se tako osigurava samodostatnost priuštivog stanovanja i ne opterećuje se vanjska prometna infrastruktura.","Prihvaćen","S obzirom na različite planske odredbe o broju potrebnih parkirnih mjesta za svaki stan, a s druge strane imajući u vidu ciljne skupine građana i svrhu priuštivog stanovanja, obvezat će se kupce stanova na kupnju jednog garažnog ili parkirnog mjesta po stanu."]
[131,"GRAD ZAGREB","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 38.","U odnosu na st.3. postavlja se pitanje kada ugovor o kupoprodaji ne sadrži izjavu kupca kojom dozvoljava upis založnog prava na kupljenoj nekretnini radi osiguranja otplate duga s pripadajućom kamatom?","Primljeno na znanje","Opisana situacija se odnosi na kupnju stana odjednom (gotovinska uplata)."]
[132,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 38.","Nejasno je iz st. 1. je li kupnja uvjetovana kreditom (tj. da se ne može ostvariti iz vlastitih ili posuđenih sredstava) obzirom da je definicija priuštivog stanovanja vezana na iznos najma, odnosno rate kredita. Pojasniti na koji se način stan kupuje „odjednom“.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nNema potrebe svim kupcima stanova uvjetovati korištenje kredita, a priuštivost se odražava i na konačnu cijenu a ne samo na rate otplate kredita."]
[133,"IVAN UHODA","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 40.","Predlažem da obitelji sa 4 i više djece nisu obvezni platiti 10% vrijednosti nekretnine prilikom kupnje stana.","Primljeno na znanje","U članku 20. stavak 4. je već napravljen izuzetak za obitelji s troje i više djece."]
[134,"GRAD ZAGREB","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 41.","U odnosu na st. 4. smatramo da je odredba nejasna te se postavlja pitanje ima li RH pravo na neka daljnja potraživanja?","Primljeno na znanje","Namirenje vjerovnika i ovršni postupak su regulirani posebnim Zakonom."]
[135,"GRAD ZAGREB","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 41.","U odnosu na st. 4. postavlja se pitanje: Zar JLS ne može nikako naplatiti ostatak potraživanja ukoliko se u cijelosti ne namiri u ovrsi?","Primljeno na znanje","Namirenje vjerovnika i ovršni postupak su regulirani posebnim Zakonom."]
[136,"GRAD ZAGREB","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 42.","U odnosu na st. 5. predlažemo razmotriti sljedeći komentar: Praksa u Gradu Zagrebu pokazala je da je rok od 60 dana prekratak budući da imamo gradske skupštine 1x mjesečno na kojima se odlučuje o ponudi za kupnju, a prije toga je potrebno pribaviti mišljenja nadležnih gradskih ureda, procjenu ovlaštenog procjenitelja koja mora dobiti pozitivno mišljenje od procjeniteljskog povjerenstva Također, potrebno je deponirati sredstva. Stoga smatramo da bi rok trebao biti minimalno 90 dana.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nNije prihvatljivo zbog sporosti administracije odugovlačiti s odlukom prema vlasniku stana, jer se svako produljenje u prvom koraku akumulira s daljnjim postupcima.\nI ovaj postupak s dva koraka u prvokupu traje minimalno tri mjeseca, što je dugačak rok ljudima koji žele prodati nekretninu.\nNe postoji prepreka za generalnu odluku kojom će se kupiti svi stanovi koji budu ponuđeni JLS-u.\nCijena je jasno određena Zakonom pa procjena nekretnine nije od utjecaja na odluku."]
[137,"GRAD ZAGREB","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 42.","U odnosu na st. 4. smatramo da je u istom potrebno preciznije definirati \"putem javnog bilježnika ili na drugi odgovarajući način\". Naime, iako će se primjenjivati tek za 35 godina, već sada je potrebno propisati barem osnovni mehanizam provedbe, uz mogućnost naknadnog prilagođavanja ili izmjene zakona ako se pokaže da predviđeni model nije primjenjiv u praksi.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[138,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 42.","Zašto se propisuje „viša cijena“ ako je već revalorizirana prema indeksu cijena stambenih objekata Državnog zavoda za statistiku? \nSmisao ove mjere bi trebao biti osiguranje da stanovi građeni za priuštivo stanovanje trajno ostaju u režimu priuštivog stanovanja, a ne da prelaze u kategoriju stanova koji se prodaju/kupuju po tržišnim cijenama.\nIzbrisati „za višu cijenu“.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[139,"ANTE TADIĆ","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 42.","\"(1) Stan kupljen prema odredbama ovoga Zakona po priuštivoj cijeni, bez obzira na način plaćanja, ne može se otuđiti bez suglasnosti prodavatelja, ne može se davati u najam niti mu se može promijeniti namjena u roku od 35 godina od dana sklapanja kupoprodajnog ugovora.\"\n\nZnači ljudi ako dobiju stan preko POS-a 35 godina moraju živit u njemu????? Nema nikakvog smisla, dosad je bilo 10 što mislim da je sasvim ok period, životna situacija se mijenja i ovo je suludo velik period za nekoga vezati u taj stan. što ajo u međuvremenu poveća obitelj, dobije više djece, mora skrbiti o roditeljima i sto drugih stvari? I dosad je bilo 10 godina pa su opet ovi što su htjeli varat iznajmljivali stanove. Radije ograničite na 10 godina ali onda stvarno to provodite i šaljite inspekcije ako treba a ne 35 godina.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nZbog sprječavanja špekulativnog raspolaganja stanovima kupljenim uz državnu potporu uvedeno je znatnije ograničenje raspolaganja. Zakonom je predviđena mogućnost prodaje uz suglasnost prodavatelja uz pravo prvokupa JLS-a i APN-a, odnosno trećoj osobi ako JLS ni APN ne iskoriste to pravo. Također je predviđeno da APN može kupcu dati suglasnost za prodaju stana kupljenog po priuštivoj cijeni prije isteka roka od 35 godina u posebnim životnim okolnostima, ako je stan plaćen u cijelosti ili ako se prethodno obveže otplatiti preostali iznos dugovanja s kamatom.\nS druge strane, umjesto kupnje stana pod ovim uvjetima, postoji opcija priuštivog najma stana."]
[140,"GRAD ZAGREB","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 43.","U odnosu na st. 2. predlaže se definirati i precizirati o kojim se stanovima radi","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[141,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 43.","Zamjena bi se  vjerojatno vršila zbog povećanja ili smanjenja broja članova obitelji. Nejasno je kako se u tom slučaju uređuje plaćanje. \nDefinirati u kojim slučajevima i pod kojim se uvjetima vrši zamjena.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim člankom su obuhvaćene životne situacije građana, a plaćanje se regulira izmjenama kupoprodajnih ugovora i novim izračunima za oba stana koja sudjeluju u zamjeni."]
[142,"ANTONIJA KNEŽEVIĆ","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 43.","Prijedlog izmjene:\nAko je stan kupljen po cijeni koja je X % niža od tržišne vrijednosti u trenutku kupnje, korisnik ga može prodati isključivo JLS-u ili APN-u, i to po cijeni koja je X % niža od tržišne vrijednosti u trenutku prodaje. Na ovaj se način subvencija u cijelosti zadržava u javnom fondu, a korisnicima se omogućuje zakonit izlaz bez zlouporaba. Primjer: tržišna cijena pri kupnji: 3.000 €/m², a priuštiva cijena: 2.000 €/m²→ popust = 33,33 %.\nAko stan za recimo 15 godina u trenutku prodaje vrijedi 4.000 €/m², prodajna cijena prema JLS-u/APN-u iznosi: → 4.000 € – 33,33 % = 2.666,67 €/m². Dakle, kupac na ovaj način ne može izigrati sustav fiktivnim razvodom jer će stan morati ponovno prodati ispod tržište cijene. I to APN-u ili JLS-u koji ponovno imaju priliku taj stan ponuditi po priuštivoj cijeni. \nNa ovaj način sprječavaju se zlouporabe, javna sredstva ostaju u sustavu, stan trajno ostaje dio fonda priuštivog stanovanja. Ovaj model je u skladu s praksom Ujedinjenog Kraljevstva (discounted sale / retained equity) i široko se primjenjuje jer je najotporniji na zlouporabe i najbolje štiti javni interes.","Primljeno na znanje","Primijenjen sličan model, model nazadkupa.\n\nOdredba je brisana."]
[143,"ANTONIJA KNEŽEVIĆ","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 43.","Apsolutna zabrana otuđenja stana 35 godina potiče zlouporabe (npr. fiktivne razvode) i ne omogućuje korisnicima zakonit izlaz u slučaju životnih promjena. Predlaže se primjena engleskog modela relativnog popusta, koji automatski štiti javna sredstva i sprječava manipulacije.","Djelomično prihvaćen","Odredba je brisana, ali je uvedeno jasno pravo nazadkupa po prodajnoj cijeni."]
[144,"GRAD ZAGREB","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 45.","U odnosu na st. 4. predlaže se odrediti da prihodi od prodaje moraju biti usmjereni na nove projekte odnosno na stjecanje zemljišta i stanova.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nU uvodnim člancima su propisana načela postupanja po ovom Zakonu i nema potrebe da se u svakom poglavlju ponavljaju."]
[145,"GRAD ZAGREB","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 45.","U odnosu na st. 1. predlaže se dopuniti odredbu tako da se prije mogućnosti prodaje Ministarstvu odnosno JLS-u predvidi sljedeće:\n- ako se nitko ne prijavi na javni poziv, javni poziv se ponavlja\n- ako nijedan od prijavljenih kandidata ne ispunjava uvjete javnog poziva\n- ako svi prijavljeni kandidati odustanu od kupnje\nNa ovaj način osigurava se da se najprije iscrpi lista prvenstva odnosno ponovi javni poziv kada nije osiguran dovoljan broj prijava, prije nego što se stanovi nude Ministarstvu ili JLS.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nPropisana procedura je slojevita i dugotrajna te obuhvaća nekoliko varijantnih rješenja, s time da su uvjeti vrlo široki, ali treba imati u vidu da se u gradnji treba zatvoriti financijska konstrukcija, tako da opetovano testiranje tržišta ne bi bilo opravdano."]
[146,"GRAD ZAGREB","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 46.","U odnosu na st. 1. predlaže se precizirati npr. s terminom tržišne vrijednosti","Primljeno na znanje","Odredba je brisana."]
[147,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 47.","Predlažemoda se u slučajevima kada stanovi i/ili poslovni prostori nisu prodani, prije njihovog stavljanja na tržište razmotri mogućnost da se ponude za potrebe organiziranog stanovanja – centrima za rehabilitaciju i/ili udrugama. Time bi se spriječilo da stambene jedinice ostanu neiskorištene, osobito s obzirom na velike stambene izazove s kojima se suočavaju osobe s invaliditetom.","Primljeno na znanje","Nekretnine mogu kupiti sve osobe koje prema važećim propisima mogu stjecati pravo vlasništva nekretnina u Republici Hrvatskoj, čime su obuhvaćeni centri za rehabilitaciju i udruge."]
[148,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","KUPOPRODAJA STANOVA I POSLOVNIH PROSTORA,\nČlanak 47.","Vezano za st. 1. - temeljno je pitanje opravdanosti čitavog zahvata (uključujući prenamjenu ili proširenje građevinskog područja), ukoliko nema stvarne potrebe i interesa. \nGrađenje garaža tj. izvedba parkirnih mjesta mora biti vezana na njihov broj propisan prostornim planom i uključena u cijenu najma ili kupnje.\nU cilju racionalnosti i ekonomičnosti građenja te očuvanja resursa, projektni zadatak mora opravdati građenje stanova, garaža i garažno-parkirnih mjesta, odnosno spriječiti stanogradnju koja će završiti na komercijalnom tržištu.\nParkirna mjesta i garaže (u broju koji je određen prostornim planom) trebaju biti neotuđivi dio stambene jedinice.\nBrisati čl. 47. ili vezati na period nakon isteka vremenskog roka od 35 godina.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[149,"GRAD ZAGREB","PRIJEDLOG ZAKONA O PRIUŠTIVOM STANOVANJU,\nODJELJAK 4.","U odnosu na odjeljak 4. \"Najam stanova\" postavlja se pitanje: Koji je modus kasnijeg iznajmljivanja stanova koji budu vraćeni nakon prestanka ugovora o najmu?","Primljeno na znanje","Stanovi će biti i dalje predviđeni za najam."]
[150,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","NAJAM STANOVA ,\nČlanak 48.","Predlažemo da se u javnom pozivu kod navođenja popisa i opisa stanova doda i oznaka koji su stanovi pristupačni osobama s invaliditetom te koji stanovi se mogu lako prilagoditi kako bi bili pristupačni.","Primljeno na znanje","Takva je uobičajena praksa."]
[151,"PRAVO NA GRAD","NAJAM STANOVA ,\nČlanak 49.","U stavku 2. potrebno je definirati koji se dokumenti i potvrde zahtijevaju kao dokaz za ispunjavanje određenih uvjeta i mjerila te precizirati što znače “značajnija financijska sredstva”.","Djelomično prihvaćen","Odredba je preformulirana na način da se istinitost podataka u pogledu ispunjavanja određenih uvjeta i mjerila za najam stana prema utvrđenoj listi reda prvenstva za najam stana dokazuje izjavom danom kod javnog bilježnika pod kaznenom i materijalnom odgovornošću te, po potrebi, odgovarajućim dokumentima neposredno prije sklapanja ugovora o najmu stana. \n\nNadalje, u članku 50. je propisano da se uvjeti i mjerila propisuju Odlukom, a onda se shodno tome traže potrebni dokazi."]
[152,"PRAVO NA GRAD","NAJAM STANOVA ,\nČlanak 49.","Greška: iako se članak nalazi u odjeljku “NAJAM STANOVA” kroz niz stavaka (2./3./4.) opetovano se spominje “kupnja stana”.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[153,"PRAVO NA GRAD","NAJAM STANOVA ,\nČlanak 50.","Uputno je da su okviri i parametri na temelju kojih se oblikuju liste prvenstva već propisani ovim Zakonom, a da samu Odluku trebaju donositi JLP(R)S, a ne APN, \nte kao takvi imati fleksibilnost u oblikovanju uvjeta i mjerila bazirajući se na lokalnim specifičnostima i stambenim potrebama na temelju kojih utvrđuju red prvenstva na razini lokala.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom su određene ciljne skupine i osnovni uvjeti za priuštivo stanovanje, a unutar tih parametara je omogućena maksimalna fleksibilnost JLS koje sudjeluju u projektima priuštivog stanovanja."]
[154,"ANTE TADIĆ","NAJAM STANOVA ,\nČlanak 51.","Ovo nema smisla da se najamnina određuje kao 30% prihoda minus režije bez obzira na lokaciju, kvadraturu nekretnine i cijene u toj regiji. Usporedite troškove života u Zagrebu i Splitu s nekim manjim mjestima, isto tako ne znam kako će se režije računat al samo po kvadratu puta 2.5€ što je bio prijedlog je suludo. Ograničite cijenu ovisno o sredini a ne za cijelu zemlju da bude 30%. Za sredine koje su skuplje bi trebalo ići niže ograničenje npr 25%. Isto tako mislim da ster stavili po članovima obitelji da se gleda koliko kvadrata i onda dali lufta minus 5 plus 15 kvadrata i onda ispadne da može isto nekgo koštat stan od 40 i 60m2 što nema smisla.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nSve navedeno je već obuhvaćeno u priuštivom stanovanju i međusobno je povezano. Tamo gdje su veće plaće su i veće cijene. Predvidiva odstupanja u površini stanova se razlikuju ovisno o tome da li se stanovi organizirano grade putem javnih investitora ili se koriste stanovi od privatnih osoba, u svakom slučaju fleksibilnost površina mora postojati jer nije moguće očekivati da postoje stanovi za samo jednu zadanu površinu. Na kandidatu je da odluči da li mu takva površina odgovara prema brojnosti obitelji i platežno."]
[155,"GRAD ZAGREB","NAJAM STANOVA ,\nČlanak 52.","Vezano za čl 52. st. 10., a u odnosu na st. 2. predlaže se dodati odredbu kojom bi se propisalo da se, u slučaju kada JLS ima drugačiji model obračuna najamnina, na stanove u vlasništvu JLS-a primjenjuje upravo taj, lokalno propisani način izračuna. U suprotnom bi došlo do stvaranja razlika u visini najamnina između dvaju fondova stanova u vlasništvu iste JLS. Nužno je omogućiti jedinicama lokalne samouprave da samostalno određuju najamnine za svoje stanove. Također smatramo da nije poželjno mijenjati najamninu na godišnjoj razini već bi bilo svrsishodnije da se propiše dulji period u kojem se najamnina ne bi mijenjala.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nNacionalni program je neovisan o lokalnom. I sada i ubuduće JLS određuje najamnine za stanove u svojem vlasništvu.\nStanovi građeni prema ovom Zakonu će imati ujednačena pravila, a cilj je da građani za sredstva koja se osiguravaju iz državnog proračuna imaju ista prava neovisno u kojem JLS se nalazili."]
[156,"GRAD ZAGREB","NAJAM STANOVA ,\nČlanak 52.","Predlaže se dodati odredbu kojom bi se propisalo da se, u slučaju kada JLS ima drugačiji model obračuna najamnina, na stanove u vlasništvu JLS-a primjenjuje upravo taj, lokalno propisani način izračuna. U suprotnom bi došlo do stvaranja razlika u visini najamnina između dvaju fondova stanova u vlasništvu iste JLS. Nužno je omogućiti jedinicama lokalne samouprave da samostalno određuju najamnine za svoje stanove. Također smatramo da nije funkcionalno dodjeljivati stanove u najam na istom području po različitim kriterijima i time imati dva paralelna sistema. JLRSovi, koji najbolje poznaju lokalne potrebe, bi trebali imati primat u određivanju kriterija za dodjelu, a ako im država može pomoći u povećanju fonda stanova, to bi doprinijelo. Stvaranje paralelnog sustava, sa različitim kriterijima i različitom najamninom značajno manje pridonosi rješavanju problema priuštivosti.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nNacionalni program je neovisan o lokalnom. I sada JLS određuje najamnine za stanove u svojem vlasništvu neovisno o stanovima koji su građeni prema nacionalnom programu ili su u vlasništvu RH.\n\nCilj je da građani za sredstva koja se osiguravaju iz državnog proračuna imaju ista prava neovisno u kojem JLS se nalazili."]
[157,"PRAVO NA GRAD","NAJAM STANOVA ,\nČlanak 52.","Stavak (5) - \"Ako se najmoprimcu i/ili njegovim članovima uže obitelji povećaju prihodi za više od 15 % na godišnjoj razini, najmoprimac je obvezan APN-u, \nodnosno javnoj ustanovi dokumentirano javiti novo stanje prihoda u roku od 30 dana od dana povećanja prihoda. \"\n\nNije jasno što se misli pod “dana povećanja prihoda” kada početak rečenice spominje povećanje prihoda “na godišnjoj razini”. Potrebno precizirati.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOdredba je jasno napisana i obuhvaća situacije naglog povećanja prihoda, kao i postepenog tijekom godine."]
[158,"GRAD ZAGREB","NAJAM STANOVA ,\nČlanak 52.","U odnosu na st. 10. smatramo da nema potrebe za izmjenom ugovora zbog iznimno velikog administrativnog opterećenja. Predlažemo automatski mijenjati najamninu te staviti takvu odredbu u ugovor - da će se najmoprimac samo obavijestiti o novoj najamnini te da ima pravo raskinuti ugovor ukoliko mu nova najamnina ne odgovara. Ukoliko ostane ovakva odredba, rok od 15 dana je prekratak. U Zbirku kupoprodajnih cijena ovi ugovori ionako ne ulaze jer su regulirane najamnine „neuobičajene okolnosti“ pa niti to nije razlog za sklapanje aneksa.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvaj se uvjet odnosi isključivo na stanove koji se grade prema odredbama ovoga Zakona.\n\nZa stanove u vlasništvu JLS-a će JLS i nadalje propisivati uvjete.\n\nCijena je bitan element ugovora i nije prihvatljivo da se mijenja bez izmjene ugovora te je potrebno da najmoprimac na novu cijenu pristane i da o istoj bude uredno obaviješten."]
[159,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","NAJAM STANOVA ,\nČlanak 52.","Odredba iz st. 5. stavlja u povoljniji položaj građane koji će kupiti nekretninu (jer njih nitko naknadno neće penalizirati ako im primanja porastu). \nOstaje dojam da se ne teži stvaranju trajnog fonda stanova s priuštivim najmom (što bi bilo dugoročno rješenje) jer su po zakonu povoljniji uvjeti za kupnju i/ili gradnju nekretnina.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nU članku 23. propisano je da je u svakoj novo izgrađenoj zgradi obveza zadržati 50% stanova u trajnom priuštivom najmu i to je jasno zakonsko opredjeljenje za model stanovanja. S druge strane kupnja stanova po ovom zakonu ima druge ograničavajuće elemente koji su primjereni za kupnju, tako da se ne može govoriti o povoljnijem položaju bilo koga."]
[160,"DINO DVORSKI","NAJAM STANOVA ,\nČlanak 52.","U Programu priuštivog najma pod čl. 5 je omogućeno da najmoprimac dobije veći stan od odgovarajuće stambene nekretnine pa npr. 1 osoba može dobiti stan od 100m2 što u Zagrebu može iznositi previsok trošak za APN jer bi najamnina najmoprimca (npr. 2€ x 100m2 = 200€) bila puno manja od naknade za uporabu nekretnine koja se isplaćuje najmodavcu (npr. 15€(tržišna medijalna cijena m2) x 100m2 = 1500€) \nZbog navedenog predlažem da se u članku 52. doda \"osiguranje\" tj. stavak (13) koji bi glasio: Najmoprimcu se može odrediti dodatna naknada ukoliko razlika između priuštive najamnine i naknade za uporabu stambene nekretnine iznosi više od 1000€","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOpisana situacija predstavlja iznimnu životnu situaciju koja treba biti dokumentirana. Cilj ovoga Zakona nije da se građanima uskrati priuštivo stanovanje ako zbog teških životnih okolnosti dođu u situaciju da ne mogu više plaćati punu najamninu."]
[161,"PRAVO NA GRAD","NAJAM STANOVA ,\nČlanak 53.","Čl. 46. na kojeg se u stavku 2. poziva odnosi se u cijelosti na POSLOVNE prostore unutar zgrada namijenjenih priuštivom stanovanju, dok je ovdje riječ o \"stanovima, garažama i garažno-parkirnim i parkirnim mjestima\" pa je besmisleno i opasno uvođenje te paralele. \nRok od šest mjeseci je prekratak, a neuspjeh sklapanja ugovora o najmu stana po priuštivoj najamnini direktni je odraz lošeg plana koji očito nije imao podlogu u realnosti. \nDakle, neiskazivanje interesa ne upućuje na to da se stan mora prodati na tržištu nego da natječaj mora biti revidiran po novim kriterijama ne bi li se našli zainteresirani za priuštivi najam, umjesto nepovratne prodaje.\nObzirom na sve navedeno, predlažemo brisanje ovog stavka u cijelosti.","Nije prihvaćen","U dosadašnjoj praksi gradnje za priuštivo stanovanje, izostanak zainteresiranih za najam stana je bio pojedinačni slučaj i ova odredba predstavlja osiguranje za takvu rijetku situaciju."]
[162,"GRAD ZAGREB","NAJAM STANOVA ,\nČlanak 53.","U odnosu na st.1. potrebno je precizirati odredbu jer nije razvidno radi li se o zgradama čije je građenje započeto, ali nije završeno?","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[163,"GRAD ZAGREB","SREDSTVA OSTVARENA PRODAJOM, NAJMOM I ZAKUPOM TE PREOSTALA SREDSTVA,\nČlanak 54.","U odnosu na st. 1. odredba je nejasna. Naime, nije razvidno zašto sredstva ostvarena prodajom ili najmom ne bi mogla ostati javnoj ustanovi na raspolaganju za daljnje investicije, osobito imajući u vidu da se sredstva za nabavu stanova i druge imovine pribavljaju i prema članku 9. stavku 5. ovoga Zakona. Smatramo da nije svrhovito stvarati dodatnu administraciju u kojoj JLS i RH najprije osiguravaju sredstva za izgradnju, zatim im APN i javna ustanova ta sredstva vraćaju, a potom se ista sredstva ponovno dodjeljuju za nove projekte. To je osobito upitno u odnosu na preostala sredstva iz stavka 2. Ako je ovakav model financiranja i povrata sredstava propisan nekim drugim važećim propisom koji se ne može mijenjati, to bi trebalo jasno naznačiti u obrazloženju ili samoj odredbi.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nNije prihvatljivo da sredstva koja ostanu kao višak nakon prodaje nekretnina ili od najma ostaju javnoj ustanovi na raspolaganju jer ta javna ustanova ne mora više nikada započeti neki novi projekt."]
[164,"PRAVO NA GRAD","AKTIVACIJA PRAZNIH STAMBENIH NEKRETNINA,\nČlanak 57.","Odredbama ovog članka nije jasno odvojen revolving model koji se predviđa člankom 19. od financiranja aktivacije praznih nekretnina. Budući da revolving model treba isključivo koristiti za izgradnju zgrada sukladno ovom Zakonu, potrebno je jasno odvojiti sredstva poput fondova, kredita i ostalih financijskih instrumenata koji se planiraju koristiti za širenje javnog stambenog fonda, od sredstava koji se planiraju usmjeriti privatnim vlasnicima stanova čime se nepovratno javna sredstva prenose bez stjecanja nekretnine u javno vlasništvo. Članak treba jasno navesti izvore financiranja za aktivaciju praznih nekretnina, bez miješanja sa ostalim programima i dvosmislenosti o izvorima.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOdredba članka 19. dopunjena je na način kako ne bi bilo dvojbeno da se revolving model koristi za sve oblike priuštivog stanovanja. Revolving modelom se sredstva troše za priuštivo stanovanje ali svaki dio koji se uprihodi služi ponovno za priuštivo stanovanje i nema razloga zbog kojega se prihodi iz aktivacije praznih nekretnina ne bi uključili u taj financijski ciklus.  Aktivacija praznih stambenih nekretnina predstavlja najbrže rješenje za građane koji ne mogu na tržištu riješiti svoje stambeno pitanje i dok gradnja novih zgrada ne postigne značajnije rezultate, ovaj model je za građane izlaz iz teške situacije."]
[165,"PRAVO NA GRAD","AKTIVACIJA PRAZNIH STAMBENIH NEKRETNINA,\nČlanak 58.","Stavak 3., d) \"ako se radi o stambenoj nekretnini koja je u posjedu Republike Hrvatske, a vlasnik je nepoznata prebivališta. \"\n\nNejasno o kakvom se slučaju radi te je potrebno pojasniti.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[166,"DINO DVORSKI","AKTIVACIJA PRAZNIH STAMBENIH NEKRETNINA,\nČlanak 58.","Vezano za članak 58. stavak 3., slučaj c) \"ako se radi o stambenoj nekretnini koju je vlasnik naslijedio u godini kada je objavljen javni poziv\":\nMislim da se nepravedno isključuje određeni broj nekretnina jer nekretnine koje su naslijeđene npr. u ljeto 2024 (bez obzira što nisu korištene) ne mogu sudjelovat u natječaju. \nZbog navedenog predlažem da slučaj c) glasi:\nako se radi o stambenoj nekretnini koju je vlasnik naslijedio u godini kada je objavljen javni poziv, ili ako je naslijeđena i nije korištena.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[167,"PRAVO NA GRAD","AKTIVACIJA PRAZNIH STAMBENIH NEKRETNINA,\nČlanak 59.","Predloženi model aktivacije praznih stanova kroz subvencioniranje privatnih vlasnika predstavlja ozbiljan zaokret prema institucionalizaciji rentijerskog modela stanovanja. \nVlasnicima praznih nekretnina nudi se financijski povoljan i niskorizičan aranžman: višegodišnji ugovori s APN-om (3–10 godina), zajamčena isplata najamnine u visini tržišnog iznosa te potpuna amortizacija „troškova“ i rizika koji inače prate najam, uključujući odnos s najmoprimcima. Ne samo da se time gomilanje nekretnina ne destimulira, nego se pretvara u još sigurniji i isplativiji poslovni model nego do sada, sada uz aktivnu podršku države. Štoviše, pogoduje se upravo onim vlasnicima koji nekretnine namjerno drže praznima.\nTakav pristup prebacuje teret rješavanja stambene krize s javnog sektora i strukturnih intervencija na javne subvencije privatnom vlasništvu, bez ikakvog zadiranja u uzroke masovne neiskorištenosti stambenog fonda. \nUmjesto da se prazni stanovi mobiliziraju kroz obvezu, adekvatni porez na nekretnine i progresivno oporezivanje u javnom interesu, država vlasnicima nudi „nagradu“ za dugogodišnje pasivno držanje imovine van društvene funkcije stanovanja. Time se implicitno poručuje da je neiskorištavanje stambenog fonda legitimna strategija akumulacije, a da je javna uloga države osigurati stabilan prihod vlasnicima, umjesto prava na stanovanje onima koji su sa tržišta sustavno isključeni.\nDodatno, ovaj model ne doprinosi izgradnji trajnog javnog ili neprofitnog stambenog fonda, već javna sredstva dugoročno veže uz privatne nekretnine nad kojima javni sektor nema vlasničku kontrolu. \nTime se propušta prilika da se javna ulaganja koriste za jačanje javnog stanovanja kao trajne infrastrukture socijalne sigurnosti. \nOvakav mehanizam ne djeluje kao korektiv tržišnih neuspjeha, već kao njihova normalizacija i stabilizacija javnim novcem gdje se javna sredstva svih građana usmjeruju u prihode imućnijeg dijela stanovništva s vrlo ograničenim učinkom na priuštivost stanovanja.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nPaušalna kritika jednog od modela priuštivog stanovanja koji predstavlja najbrže rješenje za građane koji ne mogu na tržištu riješiti svoje stambeno pitanje i dok gradnja novih zgrada ne postigne značajnije rezultate, ovaj model je za građane izlaz iz teške situacije. \n\nU situaciji kada je potražnja za stanovima znatno veća od ponude, potrebno je poduzimati različite mjere za korekcije takvog stanja. Da bi se više i brže gradilo, potrebna su značajna sredstva, nova zemljišta i veća izgrađenost. \n\nU tom dijelu presudnu ulogu imaju JLS koje mogu napraviti značajan doprinos.\n\nPrvenstveno, predviđene gornje granice poreza na nekretnine trebale bi se iskoristiti od strane JLS."]
[168,"GRAD ZAGREB","AKTIVACIJA PRAZNIH STAMBENIH NEKRETNINA,\nČlanak 59.","U odnosu na st. 3. predlaže se razmotriti sljedeći komentar: Formulacija je nejasna. Ako je APN najmoprimac, korisnik je zapravo podnajmoprimac. U odredbi se korisnik naziva najmoprimcem, što stvara zbrku u vezi obveza i odgovornosti. Potrebno je jasno razlikovati uloge APN a kao najmoprimca i korisnika kao podnajmoprimca. Ne smatramo ispravnim da podstanari ulažu u tuđu imovinu. Zakon o vlasništvu: (1) Zajednička pričuva iz članka 85. stavka 2. ovoga Zakona je namjenski vezana zajednička imovina svih koji su suvlasnici nekretnine, namijenjena za pokriće troškova održavanja i poboljšavanja nekretnine te za otplaćivanje zajma za pokriće tih troškova.","Djelomično prihvaćen","Napravit će se korekcija nazivlja u člancima. \nPrema konceptu najma koji je postavljen ovim Zakonom pričuvu uplaćuje najmoprimac odnosno podnajmoprimac. \nValja istaknuti da nije točno da je cjelokupni iznos pričuve ulaganje u tuđu imovinu. Pričuva se koristi i za čišćenje zajedničkih dijelova zgrade i za sitne popravke (zastoj dizala, mijenjanje rasvjetnih tijela) od kojih koristi imaju prvenstveno stanari zgrade (pa i najmoprimci)."]
[169,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","AKTIVACIJA PRAZNIH STAMBENIH NEKRETNINA,\nČlanak 59.","Opći komentar u odnosu na članak 59. \n\nModel aktiviranja praznih stanova putem subvencioniranja privatnih vlasnika predstavlja snažan pomak prema institucionalnom učvršćivanju rentijerskog obrasca stanovanja. Vlasnicima neiskorištenih nekretnina nudi se financijski atraktivan i minimalno rizičan aranžman: dugoročni ugovori s APN-om (u trajanju od 3 do 10 godina), zajamčena isplata najamnine po tržišnim uvjetima te preuzimanje troškova i rizika koji inače prate najam, uključujući odnos s najmoprimcima. Time ne samo da se ne destimulira akumulacija praznih nekretnina, već se ona dodatno učvršćuje kao sigurniji i profitabilniji model poslovanja, sada uz izravnu potporu države. Posebno se pogoduje vlasnicima koji su stanove svjesno držali izvan funkcije stanovanja. \n\nTakav pristup prebacuje odgovornost za rješavanje stambene krize s javnog sektora i strukturnih mjera na sustav javnih subvencija privatnom vlasništvu, bez ikakvog zahvata u uzroke široke neiskorištenosti stambenog fonda. Umjesto mobilizacije praznih stanova putem obvezujućih mjera, adekvatnog poreza na nekretnine i progresivnog oporezivanja, država vlasnicima nudi poticaj za dugogodišnje pasivno zadržavanje imovine izvan društvene funkcije stanovanja. Time se implicitno legitimira tretiranje stambenog fonda kao sredstva akumulacije, dok se uloga države svodi na jamčenje stabilnih prihoda vlasnicima. \n\nNadalje, ovaj model ne doprinosi razvoju trajnog javnog ili neprofitnog stambenog fonda, već dugoročno veže javna sredstva uz privatne nekretnine nad kojima javni sektor nema vlasničku kontrolu. Umjesto korekcije tržišnih neuspjeha, ovaj mehanizam ih normalizira i stabilizira korištenjem javnog novca.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen. \nAktivacija praznih stambenih nekretnina je mjera koja proizlazi iz Nacionalnog plana stambene politike i koja za cilj ima aktivaciju praznih stambenih nekretnina kojih je u Republici Hrvatskoj iznimno velik broj, kao i pružiti pomoć građanima koji na tržištu ne mogu riješiti svoje stambeno pitanje. Aktiviranje praznih stambenih jedinica na način propisan ovim Zakonom nameće se kao najbrži i racionalni model za povećanje ponude stambenih nekretnina za priuštivi najam, a dok se ne poveća broj priuštivih stanova ovaj model je za građane izlaz iz teške situacije. Druge mjere iz ovoga Zakona doprinose trajnom povećanju priuštivih stanova"]
[170,"GRAD ZAGREB","AKTIVACIJA PRAZNIH STAMBENIH NEKRETNINA,\nČlanak 60.","U odnosu na st. 4. razumije se namjera sprječavanje malverzacija, međutim nije jasno kako će to spriječiti korisnika da se prijavi u program i dobije drugi stan koji nije u vlasništvu njegovog srodnika?","Primljeno na znanje","Radi se o sprječavanju izigravanja mjera iz ovoga Zakona i fiktivnom rodbinskom najmu. Prije potpisivanja ugovora o podnajmu provjeravat će se rodbinska povezanost."]
[171,"PRAVO NA GRAD","POTPORE ZA KUPOVINU STAMBENE NEKRETNINE,\nČlanak 63.","Državno javno sufinanciranje kupnje prve nekretnine povećava potražnju bez povećanja ponude, što se izravno očituje u rastu cijena stanova i koristi prodavateljima, investitorima i bankama, a ne kućanstvima. Takva mjera preusmjerava javna sredstva u privatno tržište, učvršćujuči postojeću financijalizaciju stanovanja i privatno vlasništvo nad nekretninama. \nUmjesto trajnih i strukturnih rješenja, ovakve subvencije proizvode kratkoročne učinke uz dugoročno produbljivanje nejednakosti, dok se propušta ulaganje u javni i neprofitni stambeni fond, dugoročni priuštivi najam i dekomodifikaciju stanovanja.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen. \nOva mjera predstavlja najbrže rješenje za građane koji ne mogu na tržištu riješiti svoje stambeno pitanje i to u nižem cjenovnom razredu, a dok se ne poveća broj priuštivih stanova ovaj model je za građane izlaz iz teške situacije. Druge mjere iz ovoga Zakona doprinose trajnom povećanju priuštivih stanova."]
[172,"GRAD ZAGREB","POTPORE ZA KUPOVINU STAMBENE NEKRETNINE,\nČlanak 63.","U odnosu na st. 3. postavlja se pitanje: Ukoliko JLS osigurava sredstva, APN provodi?","Primljeno na znanje","Izmjenom članka 63. financiranje potpora za stjecanje prve stambene nekretnine moguće je iz državnog proračuna Republike Hrvatske."]
[173,"GRAD ZAGREB","POTPORE ZA KUPOVINU STAMBENE NEKRETNINE,\nČlanak 65.","U odnosu na st. (b) predlaže se razmotriti sljedeći komentar: Ovakvo rješenje je problematično jer kupac ne može ishoditi kredit bez prethodno sklopljenog ugovora o kupoprodaji. Ako je cilj produljiti rok od 24 mjeseca, tada početak tijeka roka treba vezati uz izdavanje tabularne isprave, a ne intervenirati u sam ugovor o kupoprodaji ili smatrati da je sklopljen naknadno.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[174,"HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA","POTPORE ZA KUPOVINU STAMBENE NEKRETNINE,\nČlanak 66.","Obzirom na specifičnost RH, kako se odredba odnosi na nekretnine koje se mogu koristiti za stanovanje, ali su \"poslovni prostori\" tj. apartmani? \nPojasniti može li podnositelj zahtjeva ostvariti potporu ako ima (on ili članovi uže obitelji) u vlasništvu apartmane koji su \"poslovni prostori\" a koji se mogu smatrati odgovarajućom nekretninom za stanovanje sukladno čl. 67. st. 3. i 4.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nBudući da se Zakonom omogućava isplata potpore za stjecanje prve stambene nekretnine, dopunjen je članak tako da je izrijekom isključeno pravo na stjecanje potpore za apartmane - poslovne prostore odnosno poslovne jedinice. Apartmani – poslovni prostori odnosno poslovne jedinice grade se u mješovitim poslovno-stambenim zonama u kojima prema propisima kojima se uređuje prostorno uređenje dio posebnih jedinica mora biti stambene, a dio poslovne namjene. Takva nekretnina se može uvijek koristiti kao poslovna nekretnina, za koju ne bi bilo svrhovito isplatiti potporu."]
[175,"ANTONIJA KNEŽEVIĆ","POTPORE ZA KUPOVINU STAMBENE NEKRETNINE,\nČlanak 66.","S mjerama povrata PDV-a i poreza na kupnju stanova javna se sredstva preusmjeravaju u poticanje vlasništva, umjesto u stvaranje trajnog fonda priuštivog najma. No, ako se već ide s tom mjerom, potrebno je barem ograničiti opseg subvencija. Subvencije moraju biti dohodovno ciljane - a ne da se javnim novcem subvencionira kupnja nekretnina onima koji bez problema mogu kupiti stan na tržištu. Također, i ovdje treba staviti ograničenje od prodaje od barem 10 godina i proporcionalni povrat subvencije kako bi se zaštitila javna sredstva bez nepotrebnog ograničavanja mobilnosti stanovništva. S obzirom da povrat pdv-a pojeftinjuje stan za 10 posto, korisnici mjere povrata pdv-a trebali bi u slučaju prodaje stana u roku manjem od 10 godina trebali 10 posto prodajne cijene uplatiti APN-u.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nS ovom mjerom pomaže se mladima koji kupuju stan u nižem cjenovnom razredu i ova mjera je predviđena  kao potpora dok se ne poveća broj priuštivih stanova.  Zakon je dorađen na način da će korisnik potpore biti obvezan vratiti isplaćenu potporu ako u roku od pet godina od dana isplate potpore otuđi ili iznajmi stambenu nekretninu, ako u istom roku odjavi prebivalište ili ne stanuje u stambenoj nekretnini za koju je potpora ostvarena. Kada se uzme u obzir da se kroz mjere potpore kupcima vraća porez na promet nekretnina ili polovica plaćenog PDV-a na kupoprodaju nekretnine, koji iako značajni u trenutku kupnje u pravilu nisu toliko visoki da bi opravdali desetogodišnje ograničenje raspolaganja nekretninom."]
[176,"ZAJEDNICA SAVEZA OSOBA S INVALIDITETOM HRVATSKE","POTPORE ZA KUPOVINU STAMBENE NEKRETNINE,\nČlanak 67.","Predlažemo da se u članku 67. uvede uvećanje priznatih vrijednosnih površina stana odnosno obiteljske kuće za podnositelje zahtjeva koji su osobe s invaliditetom ili u čijem kućanstvu živi osoba s najvišim stupnjem invaliditeta ili obitelj s djetetom s teškoćama u razvoju s najvišim stupnjem invaliditeta.\nNaime, osobe s invaliditetom, osobito osobe s tjelesnim oštećenjima i smanjenom pokretljivošću, u pravilu imaju povećane prostorne potrebe (širi hodnici, veće kupaonice, prilagođene spavaće sobe, prostor za pomagala, manevriranje kolicima i sl.), što čini standardne vrijednosne površine iz stavka 3. ovoga članka nedostatnima za osiguravanje funkcionalnog i dostojanstvenog stanovanja.\nStoga predlažemo da se priznate vrijednosne površine iz stavka 3. (i uvećanja iz stavka 4.) dodatno uvećaju za određeni postotak sukladno odlukama jedinica lokalne samouprave.\nOvakvo rješenje bilo bi u skladu s načelima jednakosti i nediskriminacije te Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom, koja obvezuje Republiku Hrvatsku na osiguravanje adekvatnih životnih uvjeta i dostupnog stanovanja osobama s invaliditetom, uz uvažavanje njihovih specifičnih potreba.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOdredbom članka 67. već su znatno povećane prihvatljive površine stanova prema standardu koji je uspostavljen ovim Zakonom, tako da za daljnje povećanje površina stanova nema potreba."]
[177,"GRAD ZAGREB","POTPORE ZA GRADNJU I REKONSTRUKCIJU JEDNOOBITELJSKE KUĆE ,\nČlanak 68.","U odnosu na st.1. t.3. predlaže se razmotriti sljedeće: Odredba je nejasna. Iz formulacije nije razvidno znači li potpora da JLS daje popust na zemljište u svom vlasništvu u iznosu do 30 % tržišne cijene, odnosno sudjeluje li JLS u smanjenju naknade za kupnju zemljišta koje sama prodaje. Ako je intencija da korisnik plaća samo 70 % tržišne cijene zemljišta u vlasništvu JLS-a, to treba izričito i precizno propisati.","Prihvaćen","Odredba je dorađena na način da jedinica lokalne samouprave može dati potporu za izgradnju jednoobiteljske kuće na način da daruje zemljište potrebno za gradnju jednoobiteljske kuće ili utvrdi naknadu za kupnju zemljišta i osnivanje prava građenja na zemljištu u svom vlasništvu po cijenama nižim od tržišnih cijena."]
[178,"MLADEN DŽOLAN","POTPORE ZA GRADNJU I REKONSTRUKCIJU JEDNOOBITELJSKE KUĆE ,\nČlanak 68.","Poštovani,\n\nvezano za \"potpora u iznosu 50 % PDV-a za gradnju ili rekonstrukciju jednoobiteljske kuće\" gdje je npr. propisana kvadratura od 75 m2 (50m2 + 50%) za jednog člana, bilo bi dobro naglasiti da se radi o NETO kvadraturi kuće te da se prostorije poput garaža/terasa računaju po KOEFICIJENTU kao kod stanova.\n\nTakođer, bilo bi dobro naglasiti ukoliko obiteljska kuća prelazi, u ovom slučaju 75 m2, graditelj ima pravo povrat poreza od 50% PDV-a na 75 m2, tj. da graditelj kuće ne gubi pravo potpore povrata PDV-a ako je kuća veća od 75 m2.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nU propisanim odredbama je jasno navedeno da se radi o stambenim vrijednosnim površinama koje su propisane. Cilj ovoga Zakona je omogućiti potpore onima kojima su one stvarno potrebne, znači za propisane veličine kuća."]
[179,"MLADEN DŽOLAN","POTPORE ZA GRADNJU I REKONSTRUKCIJU JEDNOOBITELJSKE KUĆE ,\nČlanak 68.","Poštovani,\n\nu Gradu Zagrebu treća zona komunalnog doprinosa poskupila je za 60%. Danas za kuću od oko 100 neto kvadrata iznos komunalnog doprinosa za treću zonu iznosi oko 8.000 € (bez komunalnog priključka) što je enormno opterećenje za mlade. U članku 68. piše \"mogu odobriti\", što u prijevodu znači da lokalna jedinica (Grad Zagreb) neće osloboditi nikoga ili vrlo malo njih komunalnog doprinosa zato što ih zakon na to ne obavezuje.\n\nPRIJEDLOG\n\nPredlažem da se preformulira članak kojim bi, u ovom slučaju Grad Zagreb, bio OBAVEZAN osloboditi plaćanja komunalnog doprinosa \"mladog graditelja\" ili u blažem slučaju da ga oslobodi plaćanja komunalnog doprinosa u iznosu pripadajuće kvadrature (75 m2 za jednu osobu, itd.), dok bi se za ostatak kvadrature plaćalo po važećem cjeniku. Naravno, za takvo nešto je preduvjet da se prvo promjeni zakon na razini države o porezima i naknadama lokalnih samouprava, što nije izvjesno da će se napraviti pa je prijedlog da APN/DRŽAVA subvencionira taj dio oslobođenja od komunalne naknade ukoliko to ne naravi lokalna jedinica.\n\nKOMENTAR\n\nAko dio mladih uspije dobiti oslobođenje plaćanja komunalnog doprinosa, a dio ne, naročito ako lokalne jedinice mogu same o tome odlučivati, sigurno će doći do stavljanja dijela mladih u nepovoljan položaj, s obzirom na to da će neki dobiti u svojoj lokalnoj jedinici oslobođenje od plaćanja, a u nekoj drugoj lokalnoj jedinici to neće biti slučaj, čime ZAKON O PRIUŠTIVOM STANJU neće biti jednak za sve.\n\nTakođer, u budućnosti bi trebalo razmotriti da se komunalna naknada zakonom ukine, s obzirom da graditelj za taj namet ne dobiva apsolutno nikakvu uslugu prilikom gradnje.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nU dijelu komunalnog doprinosa za privatne investitore JLS ima nadležnost i ovisno o razumijevanju potreba svojih građana svaki JLS je ovlašten donijeti odluku."]
[180,"UDRUŽENJE ARHITEKATA MEĐIMURJA","POTPORE ZA GRADNJU I REKONSTRUKCIJU JEDNOOBITELJSKE KUĆE ,\nČlanak 71.","Nije jasno zašto obiteljska kuća kao tipologija stambene gradnje ovdje nije tretirana na isti način kao i stambena zgrada za istu namjenu. Ovim člankom predviđa se planiranje gradnja i rekonstrukcije jednoobiteljskih kuća za priuštivo stanovanja samo na razini nacionalnog programa. S obzirom na to da su lokalne samouprave puno bolje upoznate sa situacijom na terenu isključivanje lokalne razine kod planiranja i provođenja ovakve politike nije jasno. \nPotrebno je omogućiti planiranje jednoobiteljskih kuća za priuštivo stanovanje Programima PSJS-a.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nU stavku 2. članka 71. predviđena je suradnja APN-a s JLP(R)S prilikom izrade Programa priuštivog stanovanja s kojim bi se pokrila gradnja i rekonstrukcija jednoobiteljskih kuća pretežito namijenjenih onim JLS koje nemaju administrativnog kapaciteta za izradu Programa priuštivog stanovanja."]
[181,"UDRUŽENJE HRVATSKIH ARHITEKATA","POTPORE ZA GRADNJU I REKONSTRUKCIJU JEDNOOBITELJSKE KUĆE ,\nČlanak 71.","Nije jasno zašto obiteljska kuća kao tipologija stambene gradnje ovdje nije tretirana na isti način kao i stambena zgrada za istu namjenu. Ovim člankom predviđa se planiranje gradnja i rekonstrukcije jednoobiteljskih kuća za priuštivo stanovanja samo na razini nacionalnog programa. S obzirom na to da su lokalne samouprave puno bolje upoznate sa situacijom na terenu isključivanje lokalne razine kod planiranja i provođenja ovakve politike nije jasno. \nPotrebno je omogućiti planiranje jednoobiteljskih kuća za priuštivo stanovanje Programima PSJS-a.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nU stavku 2. članka 71. predviđena je suradnja APN-a s JLP(R)S prilikom izrade Programa priuštivog stanovanja s kojim bi se pokrila gradnja i rekonstrukcija jednoobiteljskih kuća pretežito namijenjenih onim JLS koje nemaju administrativnog kapaciteta za izradu Programa priuštivog stanovanja."]
[182,"ANTONIJA KNEŽEVIĆ","POTPORE ZA GRADNJU I REKONSTRUKCIJU JEDNOOBITELJSKE KUĆE ,\nČlanak 72.","S obzirom na to da povrat PDV-a efektivno smanjuje cijenu stana za 10 %, korisnik koji stan proda u roku kraćem od deset godina trebao bi APN-u vratiti upravo taj iznos – 10 % postignute prodajne cijene, neovisno o razlozima prodaje. Time se sprječavaju fiktivni razvodi ali i špekulativna kupnja nekretnina, a istodobno se omogućuje da kupac, u slučaju stvarne životne potrebe (razvod, smrt, preseljenje), proda nekretninu bez gubitka vlastitog ulaganja. Kupac neće biti financijski kažnjen, ali neće moći ostvariti profit temeljen na javnoj subvenciji. Primjer: ako je stan u trenutku kupnje vrijedio 4.000 €/m², a kupac ga je zbog povrata PDV-a platio 3.600 €/m², te ga nakon nekoliko godina prodaje za 4.500 €/m², tada bi trebao APN-u uplatiti 450 €/m² (10 % prodajne cijene). Stan može prodati po 4.050 €/m², čime vraća subvenciju, a zadržava svoj realni udio.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvaj članak se odnosi na vlastitu gradnju i rekonstrukciju kuća, a ne na stanove, a gradnja i rekonstrukcija kuća mogu imati veće potpore od povrata dijela PDV-a, te bi takva odredba u potpunosti onemogućila vlasnika da raspolaže sa svojom nekretninom nakon isteka perioda od 10 godina."]
[183,"GRAD ZAGREB","POTPORE ZA REKONSTRUKCIJU ZGRADE,\nČlanak 74.","U odnosu na st. 3. ponovno se postavlja pitanje: Ako JLS osigurava sredstva, APN provodi?","Primljeno na znanje","Otvorena je mogućnost suradnje APN-a i JLP(R)S."]
[184,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","POTPORE ZA REKONSTRUKCIJU ZGRADE,\nČlanak 74.","Predlažemo da se jasno odredi da su prilagodbe pristupačnosti sastavni dio osuvremenjavanja i povećanja kvalitete stanovanja.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom se podupire provedba strateškog dokumenta za obnovu stambenog fonda zgrada i ono što je u njemu planirano."]
[185,"ZADRUGA ZA ETIČNO FINANCIRANJE","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 78.","Stavak 1.\n\nU definiciji neprofitnih stambenih zadruga izostavljen je ključni element zadružnog i neprofitnog stambenog modela, a to je kolektivno, odnosno zajedničko vlasništvo nad zgradom. Iako važeći Zakon o zadrugama (članak 64.) predviđa obvezu omogućavanja upisa individualnog vlasništva u stambenim zadrugama, upravo model kolektivnog vlasništva predstavlja temeljni mehanizam osiguravanja trajne priuštivosti stanovanja i učinkovite zaštite od špekulativnog raspolaganja stambenim jedinicama.\n\nPredlažemo u definiciju neprofitne stambene zadruge izričito uvrstiti da se radi o modelu stanovanja koji se, radi osiguravanja trajne priuštivosti, temelji na kolektivnom vlasništvu nad zgradom, te da se javni poticaji i subvencije usmjeravaju isključivo u takav oblik zadružnog stanovanja.\n\n--------------------------------------\n\nStavak 3.\n\nOgraničavanje djelovanja neprofitnih stambenih zadruga prvenstveno na hrvatske državljane dovodi do isključenja osoba sa stalnim boravkom u Republici Hrvatskoj, uključujući velik broj radnika i obitelji koji u Hrvatskoj dugoročno žive i rade, kao i državljane drugih država članica Europske unije koji su, u skladu s pravom Unije, u pravima izjednačeni s hrvatskim državljanima. Dodatno, odredba ne razjašnjava primjenjuje li se na određivanje visine najamnine isti mehanizam koji je propisan za priuštivi najam prema ovom Zakonu, što stvara pravnu neizvjesnost u provedbi.\n\nPredlažemo jasno propisivanje da članstvo u neprofitnim stambenim zadrugama, kao i korištenje stanova u njihovom vlasništvu, može biti omogućeno i osobama sa stalnim boravkom u Republici Hrvatskoj, uz zadržavanje kriterija neposjedovanja odgovarajuće stambene nekretnine. Svrha ovoga modela je osiguravanje prava na stanovanje, a ne stjecanje individualnog vlasništva. Istodobno je nužno precizno urediti metodologiju određivanja „najamnine niže od tržišne“, radi osiguravanja usporedivosti, transparentnosti i pravne sigurnosti.","Djelomično prihvaćen","U stavku 5. članka 78. dodano je ograničenje pojedinačnog vlasništva zadrugara u obliku koji je prihvatljiv i za slučaj prava građenja.\n\nS obzirom na proračunske potpore koje su na raspolaganju za NSZ, te na pritisak zbrinjavanja brojnih stranih radnika, uzevši u obzir mali broj NZS, te zadruge trebaju imati prvenstvenu svrhu povoljnijeg stanovanja za hrvatske državljane."]
[186,"JELENA GROBENSKI","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 78.","U savjetovanju sudjelujem kao upraviteljica Stambene zadruge Prva za druge koja je formalno osnovana i u procesu registracije. \nStavak 1. - U definiciji neprofitnih stambenih zadruga nedostaje kolektivno ili zajedničko vlasništvo nad zgradom, mehanizam koji osigurava trajnu priuštivost i štiti od spekulacije, odnosno osigurava da NSZ stvaraju trajno priuštivi stambeni fond.\nStavak 3. - Fokus na hrvatske državljane zanemaruje problem smještaja migrantskih radnika i radnica i osoba i obitelji sa stalnim boravkom u Hrvatskoj koje često ne mogu pristupiti adekvatnom stanovanju, dok im upravo NSZ imaju potencijal to omogućiti i pritom kroz zajedničko upravljanje i život u zajednici povećati socijalnu koheziju.","Djelomično prihvaćen","U stavku 5. članka 78. dodano je ograničenje pojedinačnog vlasništva zadrugara u obliku koji je prihvatljiv i za slučaj prava građenja.\n\nS obzirom na proračunske potpore koje su na raspolaganju za NSZ, te na pritisak zbrinjavanja brojnih stranih radnika, uzevši u obzir mali broj NZS, te zadruge trebaju imati prvenstvenu svrhu povoljnijeg stanovanja za hrvatske državljane."]
[187,"PRAVO NA GRAD","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 78.","Stavak 3 -  Nejasno je napisano određuje li se iznos najamnine po istom mehanizmu kao za priuštivi najam te je potrebno jasno definirati način određivanja najamnine koja je manje od tržišne.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nPovoljna najamnina, tj. ona koja je manja od tržišne ovisi o projektu NSZ, uspješnosti upravljanja s NSZ i potporama koje su raspoložive, tako da je u članku 88. razrađeno na koji način se dolazi do povoljne najamnine, a NSZ treba napraviti studiju opravdanosti svojeg projekta kroz ključni parametar visine najamnina koje su niže od tržišnih."]
[188,"PRAVO NA GRAD","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 78.","Stavak 3. - Kao i u članku 3. Zakona, ograničavanje djelovanja NSZ-a na državljane RH isključuje osobe sa stalnim boravkom, što podrazumijeva značajan broj radnika i obitelji koje dugoročno žive i rade u RH, a također i ostale državljane EU koji su u pravima izjednačeni hrvatskim državljanima.\nPotrebno je omogućiti da članstvo i korištenje stanova NSZ-a može biti omogućeno i osobama sa stalnim boravkom, uz zadržavanje kriterija neposjedovanja odgovarajuće nekretnine, \nbudući da je cilj osiguranje stanovanja, a ne stjecanje vlasništva.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nS obzirom na proračunske potpore koje su na raspolaganju za NSZ, te na pritisak zbrinjavanja brojnih stranih radnika, uzevši u obzir mali broj NZS, te zadruge trebaju imati prvenstvenu svrhu povoljnijeg stanovanja za hrvatske državljane."]
[189,"EUROPSKA ZADRUGA MOBA HOUSING SCE ZA ZADRUŽNO STANOVANJE S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 78.","Članak 78.\nStavak 1. \nU definiciji neprofitnih stambenih zadruga izostaje ključni element zadružnog i neprofitnog najamnog modela – kolektivno ili zajedničko vlasništvo nad zgradom. Sukladno važećem Zakonu o zadrugama (čl. 64.), stambene zadruge imaju obvezu omogućiti upis individualnog vlasništva, no upravo kolektivno vlasništvo predstavlja mehanizam trajne priuštivosti i zaštite od spekulacije.\nPrijedlog: U definiciju NSZ uvrstiti da se radi o modelu koji se, u svrhu trajne priuštivosti, temelji na kolektivnom vlasništvu nad zgradom te se poticaji i subvencije usmjeravaju u takav model zadružnog stanovanja.\nStavak 3.\nOgraničavanje djelovanja NSZ-a prvenstveno na hrvatske državljane isključuje osobe sa stalnim boravkom, uključujući velik broj radnika i obitelji koje dugoročno žive i rade u Republici Hrvatskoj pa i državljane EU koji su u pravima izjednačeni hrvatskim državljanima. Dodatno nejasno određuje li se iznos najamnine po istom mehanizmu kao za priuštivi najam.\nPrijedlog: Jasno propisati da članstvo i korištenje stanova NSZ-a može biti omogućeno i osobama sa stalnim boravkom, uz zadržavanje kriterija neposjedovanja odgovarajuće nekretnine. Cilj je osiguranje stanovanja, a ne stjecanje vlasništva. Dodatno, potrebno je precizirati metodologiju određivanja „najamnine manje od tržišne“.","Djelomično prihvaćen","U stavku 5. članka 78. dodano je ograničenje pojedinačnog vlasništva zadrugara u obliku koji je prihvatljiv i za slučaj prava građenja.\n\nS obzirom na proračunske potpore koje su na raspolaganju za NSZ, te na pritisak zbrinjavanja brojnih stranih radnika, uzevši u obzir mali broj NZS, te zadruge trebaju imati prvenstvenu svrhu povoljnijeg stanovanja za hrvatske državljane. \n\nPovoljna najamnina, tj. ona koja je manja od tržišne ovisi o projektu NSZ, uspješnosti upravljanja s NSZ i potporama koje su raspoložive, tako da je u članku 88. razrađeno na koji način se dolazi do povoljne najamnine, a NSZ treba napraviti studiju opravdanosti svojeg projekta kroz ključni parametar visine najamnina koje su niže od tržišnih."]
[190,"ZADRUGA ZA ETIČNO FINANCIRANJE","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 79.","Primjena Zakona o zadrugama na neprofitne stambene zadruge u praksi je znatno ograničena zbog nepostojanja prilagođenog poreznog i računovodstvenog okvira za neprofitne zadruge. Neprofitne zadruge u Republici Hrvatskoj trenutačno su nedosljedno i neujednačeno tretirane u poreznom sustavu, što predstavlja jednu od ključnih prepreka razvoju neprofitnog zadružnog stanovanja. Navedeni problem izravno se odnosi i na tumačenje članka 78. stavka 1. ovoga Zakona.\n\nPredlažemo da se u Zakonu jasno uputi na potrebu donošenja novog Zakona o zadrugama, Zakona o računovodstvu neprofitnih organizacija te pripadajućih podzakonskih akata, u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu Zakona o priuštivom stanovanju, kako bi se osigurali institucionalni i fiskalni preduvjeti za stvarnu i učinkovitu provedbu neprofitnog zadružnog modela u praksi.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom stvorena je po prvi puta pravna pretpostavka za osnivanje neprofitnih stambenih zadruga, što je osnovni preduvjet da se u nastavku reguliraju do sada otvorena pitanja i iz djelokruga drugih državnih tijela koja imaju mehanizme praćenja rada neprofitnih organizacija."]
[191,"EUROPSKA ZADRUGA MOBA HOUSING SCE ZA ZADRUŽNO STANOVANJE S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 79.","Članak 79.\nPrimjena Zakona o zadrugama na NSZ u praksi je ograničena nedostatkom prilagođenog poreznog i računovodstvenog okvira za neprofitne zadruge. Neprofitne zadruge u Hrvatskoj se trenutno nedosljedno tretiraju u poreznom sustavu, što predstavlja značajnu prepreku razvoju zadružnog stanovanja. (Ovo se također odnosi na Članak 78. Stavak 1)\nPrijedlog: Uputiti na potrebu donošenja novog Zakona o zadrugama, Zakona o računovodstvu neprofitnih organizacija i povezanih podzakonskih akata u roku od šest mjeseci od donošenja Zakona o priuštivom stanovanju kako bi se omogućila provedba neprofitnog zadružnog modela u praksi.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom stvorena je po prvi puta pravna pretpostavka za osnivanje neprofitnih stambenih zadruga, što je osnovni preduvjet da se u nastavku reguliraju do sada otvorena pitanja i iz djelokruga drugih državnih tijela koja imaju mehanizme praćenja rada neprofitnih organizacija."]
[192,"ZADRUGA ZA ETIČNO FINANCIRANJE","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 80.","Stavak 1.\nOgraničavanje članstva u neprofitnim stambenim zadrugama isključivo na fizičke osobe onemogućuje institucionalnu suradnju s jedinicama lokalne samouprave, udrugama i drugim neprofitnim pravnim osobama u svrhu osiguravanja stanovanja za socijalno ugrožene skupine. Time se propušta prilika za razvoj inkluzivnih i mješovitih modela stanovanja koji doprinose društvenoj koheziji, desegregaciji i učinkovitijem ostvarivanju javnog interesa u području stanovanja.\n\nPredlažemo omogućiti članstvo javnopravnih i neprofitnih pravnih osoba u neprofitnim stambenim zadrugama, uz jasno propisana prava, obveze i ograničenja takvih članova, kako bi se potaknula socijalna uključenost i razvoj mješovitih modela stanovanja, uz očuvanje neprofitnog i zadružnog karaktera NSZ-a.\n\n⸻\n\nStavak 2.\nOdredba prema kojoj član neprofitne stambene zadruge ne može prenijeti svoje članstvo na drugu osobu u skladu je s općim načelima Zakona o zadrugama. Međutim, u sadašnjem obliku ona je u normativnoj koliziji s člankom 87. stavkom 2. ovoga Zakona, što stvara unutarnju nedosljednost i pravnu nejasnoću u pogledu prijenosa prava i obveza povezanih s korištenjem stanova unutar zadružnog modela.","Djelomično prihvaćen","Suradnja s drugim udrugama, javnim ustanovama JLS i dr. omogućena je u obliku koji propisuje članak 84. pri čemu NSZ predstavljaju treći model organizacije stanovanja i nikome ne konkuriraju. Ulaskom drugih organizacija kao članova NSZ dolazi do miješanja djelovanja i teško održive linije razgraničenja poslovanja.  \n\nOdredba o prijenosu članstva mijenja se tako da se prijenos članstva omogućuje, uz uvjet suglasnosti ostalih članova zadruge. Propisuje se i iznimka ako se članstvo prenosi nasljeđivanjem na osobu koja već stanuje u nekretnini u vlasništvu zadruge te u tom slučaju nije potrebna suglasnost ostalih članova.\nNe postoji kolizija između navedenih članaka, jer svaki članak propisuje primjenu za točno određenu situaciju."]
[193,"JELENA GROBENSKI","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 80.","U savjetovanju sudjelujem kao upraviteljica Stambene zadruge Prva za druge koja je formalno osnovana i u procesu registracije. \nStavak 1. - Mogućnost članstva u NSZ jedinicama lokalne samouprave, udrugama i drugim neprofitnim subjektima (npr. socijalnim zadrugama) može doprinijeti osiguravanju stanovanja za društvene skupine koje inače ne mogu pristupiti adekvatnom stanovanju ili za osiguravanje kapaciteta za krizni smještaj i druge društvene potrebe.\nStavak 2. - odredba je u sukobu s člankom 87. stavkom 2 jer se pravo najma veže za članstvo; nasljeđivanje je moguće urediti aktima zadruge.","Djelomično prihvaćen","Suradnja s drugim udrugama, javnim ustanovama JLS i dr. omogućena je u obliku koji propisuje članak 84. pri čemu NSZ predstavljaju treći model organizacije stanovanja i nikome ne konkuriraju. Ulaskom drugih organizacija kao članova NSZ dolazi do miješanja djelovanja i teško održive linije razgraničenja poslovanja.  \n\nOdredba o prijenosu članstva mijenja se tako da se prijenos članstva omogućuje, uz uvjet suglasnosti ostalih članova zadruge. Propisuje se i iznimka ako se članstvo prenosi nasljeđivanjem na osobu koja već stanuje u nekretnini u vlasništvu zadruge te u tom slučaju nije potrebna suglasnost ostalih članova.\nNe postoji kolizija između navedenih članaka, jer svaki članak propisuje primjenu za točno određenu situaciju."]
[194,"PRAVO NA GRAD","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 80.","Uvođenjem ograničenja članstva NSZ-a u stavku 1. isključivo na fizičke osobe onemogućuje se institucionalna suradnja s drugim tijelima i organizacijama poput JLSa, udruga i drugih neprofitnih aktera koji mogu osigurati stanovanje za socijalno ugrožene skupine. Potrebno je omogućiti članstvo javnih i neprofitnih pravnih osoba, uz jasno definirana prava i ograničenja, kako bi se potaknula socijalna uključenost i mješoviti modeli stanovanja.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nSuradnja s drugim udrugama, javnim ustanovama JLS i dr. omogućena je u obliku koji propisuje članak 84. pri čemu NSZ predstavljaju treći model organizacije stanovanja i nikome ne konkuriraju. Ulaskom drugih organizacija kao članova NSZ dolazi do miješanja djelovanja i teško održive linije razgraničenja poslovanja.  \nSocijalni programi imaju svoja zakonska rješenja i strateške dokumente koji se dopunjuju s priuštivim stanovanjem primarno kroz djelovanje javnih ustanova."]
[195,"EUROPSKA ZADRUGA MOBA HOUSING SCE ZA ZADRUŽNO STANOVANJE S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 80.","Stavak 1.\nOgraničavanje članstva NSZ-a isključivo na fizičke osobe onemogućuje institucionalnu suradnju s jedinicama lokalne samouprave, udrugama i drugim neprofitnim akterima u svrhu osiguravanja stanovanja za socijalno ugrožene skupine, što bi doprinijelo inkluziji, društvenoj koheziji i desegregaciji.\nPrijedlog: Omogućiti članstvo javnopravnih i neprofitnih pravnih osoba, uz jasno definirana prava i ograničenja, kako bi se potaknula socijalna uključenost i mješoviti modeli stanovanja.\nStavak 2.\nOdredba da član NSZ ne može prenijeti svoje članstvo na drugu osobu u skladu je sa Zakonom o zadrugama, ali kontradiktorno Članku 87. stavku 2.","Djelomično prihvaćen","Suradnja s drugim udrugama, javnim ustanovama JLS i dr. omogućena je u obliku koji propisuje članak 84. pri čemu NSZ predstavljaju treći model organizacije stanovanja koji nikome ne konkurira. Ulaskom drugih organizacija kao članova NSZ dolazi do miješanja djelovanja i teško održive linije razgraničenja poslovanja.  \n\nSocijalni programi imaju svoja zakonska rješenja i strateške dokumente koji se dopunjuju s priuštivim stanovanjem primarno kroz djelovanje javnih ustanova. \n\nOdredba o prijenosu članstva mijenja se tako da se prijenos članstva omogućuje, uz uvjet suglasnosti ostalih članova zadruge. Propisuje se i iznimka ako se članstvo prenosi nasljeđivanjem na osobu koja već stanuje u nekretnini u vlasništvu zadruge te u tom slučaju nije potrebna suglasnost ostalih članova.\nNe postoji kolizija između navedenih članaka, jer svaki članak propisuje primjenu za točno određenu situaciju."]
[196,"ZADRUGA ZA ETIČNO FINANCIRANJE","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 82.","Propisano ograničenje visine plaća i naknada zaposlenika neprofitnih stambenih zadruga nije utemeljeno na njihovom pravnom statusu. Neprofitne stambene zadruge nisu javne ustanove, niti njihovi zaposlenici imaju status javnih službenika, zbog čega vezivanje njihovih plaća uz sustav plaća u javnim službama nema jasno pravno uporište. Takvo rješenje može u praksi ozbiljno otežati zapošljavanje i zadržavanje potrebnih stručnih kadrova, osobito u područjima financija, upravljanja nekretninama i razvoja projekata.\n\nPredlažemo ukloniti izravno normativno povezivanje plaća zaposlenika neprofitnih stambenih zadruga sa sustavom plaća u javnim službama te umjesto toga propisati opće načelo razmjernosti i primjerenosti plaća u odnosu na neprofitni karakter, opseg djelatnosti i financijske mogućnosti zadruge. Dodatno, moguće je propisati ograničenje omjera između najviše i najniže plaće unutar neprofitne stambene zadruge kao mehanizam osiguravanja unutarnje pravednosti i neprofitnog djelovanja.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nS obzirom na obvezu neprofitnog djelovanja stambenih zadruga, a na temelju više desetljeća iskustava u radu takvih zadruga u starijim članicama EU, odredba o jasnom ograničavanju plaća zaposlenika u NSZ na predloženi način ima puno opravdanje. \nOsim navedenoga, nakon negativnih iskustava domaće javnosti sa stambenim zadrugama, potrebno je zakonskim odredbama osigurati povjerenje novih zadrugara i djelovati odvraćajuće."]
[197,"EUROPSKA ZADRUGA MOBA HOUSING SCE ZA ZADRUŽNO STANOVANJE S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 82.","Članak 82.\nTakvo ograničenje nije utemeljeno na pravnom statusu NSZ-a. Neprofitne stambene zadruge nisu javne ustanove niti njihovi zaposlenici imaju status javnih službenika. Uvođenje ograničenja koja su vezana za sustav plaća u javnim službama nema jasno pravno uporište i može značajno otežati zapošljavanje stručnih kadrova.\nPrijedlog: Ukloniti izravno vezivanje plaća zaposlenika NSZ-a za sustav plaća u javnim službama te umjesto toga propisati opće načelo razmjernosti i primjerenosti plaća u odnosu na neprofitni karakter i financijske mogućnosti zadruge. Može se i ograničiti omjer najviše i najniže plaće unutar NSZ.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nS obzirom na obvezu neprofitnog djelovanja stambenih zadruga, a na temelju više desetljeća iskustava u radu takvih zadruga u starijim članicama EU, odredba o jasnom ograničavanju plaća zaposlenika u NSZ na predloženi način ima puno opravdanje. \nOsim navedenoga, nakon negativnih iskustava domaće javnosti sa stambenim zadrugama, potrebno je zakonskim odredbama osigurati povjerenje novih zadrugara i djelovati odvraćajuće."]
[198,"ZADRUGA ZA ETIČNO FINANCIRANJE","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 84.","Članak 84. omogućuje sudjelovanje različitih pravnih osoba u projektima neprofitnih stambenih zadruga, ali isključivo u svrhu gradnje stanova za njihove zaposlenike. U kombinaciji s odredbama članka 80., ovakvo rješenje omogućuje oblike suradnje koji nisu utemeljeni na članstvu u zadruzi i koji prvenstveno služe interesima poslodavaca, dok se istodobno ne omogućuje institucionalna suradnja radi osiguravanja stanovanja za socijalno ugrožene skupine, krizni smještaj ili socijalni najam, kako je već istaknuto u komentaru na članak 80. stavak 1.\n\nDodatno, pravne osobe iz članka 84. stavka 1. izuzete su od niza ključnih odredbi koje vrijede za neprofitne stambene zadruge, uključujući kriterije neposjedovanja odgovarajuće nekretnine, nasljednost prava najma te ograničenja u pogledu visine plaća zaposlenika. Time se uspostavlja paralelni model koji se samo formalno veže uz neprofitne stambene zadruge, ali u stvarnosti odstupa od temeljnih načela neprofitnog i priuštivog stanovanja. Dodatno ostaje nejasno primjenjuje li se na pravne osobe iz stavka 1. izuzeće iz članka 3. stavka 3. ovoga Zakona, prema kojem gradnja stanova za zaposlenike ne podliježe programima priuštivog stanovanja jedinica lokalne samouprave.\n\nPredlažemo brisanje ili bitno preoblikovanje odredbi koje neprofitne stambene zadruge svode na instrument gradnje stanova za zaposlenike. Ako se takvi modeli zadrže, potrebno ih je jasno i normativno razdvojiti od sustava neprofitnih stambenih zadruga i priuštivog stanovanja te ih izuzeti iz sustava potpora, budući da ne podliježu propisanim kriterijima. Istodobno predlažemo omogućiti partnerstva neprofitnih stambenih zadruga s jedinicama lokalne samouprave i udrugama kroz omogućavanje njihova članstva u zadruzi, u svrhu osiguravanja dijela stambenih jedinica za socijalni najam, krizni smještaj i druge javne potrebe, uz jasno propisana pravila i kvote.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nPrimarni interesi za pravno reguliranje i omogućavanje djelovanja NSZ u Republici Hrvatskoj jest povoljan najam stanova za građane koji nemaju riješeno stambeno pitanje i otvaranje trećeg modela stanovanja koji nikome ne konkurira. \n\nSocijalni programi imaju svoja zakonska rješenja i strateške dokumente koji se dopunjuju s priuštivim stanovanjem primarno kroz djelovanje javnih ustanova. \n \nProblematika priuštivog stanovanja i veličina stambenog jaza u Republici Hrvatskoj traži različite modele rješavanja stambenog pitanja za sve građane. Otvorena mogućnost partnerstva za NSZ u rješavanju stambenog pitanja pod jasnim uvjetima ne predstavlja nikome konkurenciju, nego upravo suprotno, priliku za veću efikasnost u temeljnom zadatku omogućavanja povoljnog stanovanja onima koji nemaju riješeno stambeno pitanje.\n\nZakonske odredbe su nedvojbene i nigdje nije propisano izuzeće za NSZ od obveze odobravanja projekata kroz instrument Programa priuštivog stanovanja."]
[199,"JELENA GROBENSKI","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 84.","U savjetovanju sudjelujem kao upraviteljica Stambene zadruge Prva za druge koja je formalno osnovana i u procesu registracije. \nTrenutna odredba dopušta sudjelovanje pravnih osoba u projektima NSZ-a isključivo radi gradnje stanova za njihove zaposlenike, čime se stvara paralelni model na koji se ne odnosi cijeli niz ograničavajućih odredbi. U okviru programa priuštivog stanovanja i dodjele javnih potpora potrebno je NSZ-ama omogućiti suradnje u svrhu ispunjavanja javnih potreba te u skladu sa zadružnim modelom (kroz članstvo), ne interesa i potreba poslodavaca.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nPrimarni interesi za pravno reguliranje i omogućavanje djelovanja NSZ u Republici Hrvatskoj jest povoljan najam stanova za građane koji nemaju riješeno stambeno pitanje i otvaranje trećeg modela stanovanja koji nikome ne konkurira. \n\nProblematika priuštivog stanovanja i veličina stambenog jaza u Republici Hrvatskoj traži različite modele rješavanja stambenog pitanja za sve građane. Otvorena mogućnost partnerstva za NSZ u rješavanju stambenog pitanja pod jasnim uvjetima ne predstavlja nikome konkurenciju, nego upravo suprotno, priliku za veću efikasnost u temeljnom zadatku omogućavanja povoljnog stanovanja onima koji nemaju riješeno stambeno pitanje."]
[200,"PRAVO NA GRAD","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 84.","U stavku 1. pravne osobe su izuzete od niza ključnih odredbi koje vrijede za NSZ (nasljednost prava najma, visina plaća zaposlenika, neposjedovanje nekretnine) što ima za učinak stvaranje paralelnog modela. Ostaje nejasno odnosi li se na pravne osobe iz stavka 1. izuzeće iz članka 3. stavka 3., prema kojem gradnja stanova za zaposlenike ne podliježe programima PSJS.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nZakonske odredbe su nedvojbene i nigdje nije naveden izuzetak od pravila ne posjedovanja odgovarajuće stambene nekretnine, potrebe za jasnim kriterijima odobravanja prava na povoljni najam, isto kao što nije propisano izuzeće za NSZ od obveze odobravanja projekata kroz instrument Programa priuštivog stanovanja. A nasljedna prava nisu poveziva s ovim oblikom stambenog rješavanja."]
[201,"PRAVO NA GRAD","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 84.","Kako bi se omogućio puni potencijal zadružnog modela stanovanja za rješavanje stambenog pitanja niza socijalno ugroženih skupina potrebno je izmijeniti stavke koje NSZ sagledavaju isključivo kao model za gradnju stanova za zaposlenike. Ukoliko se takvi modeli i zadrže, potrebno ih je odvojiti od sustava neprofitnih stambenih zadruga i priuštivog stanovanja te ih izuzeti od potpora jer ne podliježu propisanim kriterijima. Potrebno je omogućiti partnerstva NSZ-a s javnim tijelima - JLS-ovima i udrugama kroz omogućavanje članstva u NSZ, a u svrhu osiguravanja dijela stambenih jedinica za socijalni najam, krizni smještaj i druge javne potrebe, definirajući konkretna pravila.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nPrimarni interesi za pravno reguliranje i omogućavanje djelovanja NSZ u Republici Hrvatskoj jest povoljan najam stanova za građane koji nemaju riješeno stambeno pitanje i otvaranje trećeg modela stanovanja koji nikome ne konkurira. \n\nSocijalni programi imaju svoja zakonska rješenja i strateške dokumente koji se dopunjuju s priuštivim stanovanjem primarno kroz djelovanje javnih ustanova. \n\nProblematika priuštivog stanovanja i veličina stambenog jaza u Republici Hrvatskoj traži različite modele rješavanja stambenog pitanja za sve građane. Otvorena mogućnost partnerstva za NSZ u rješavanju stambenog pitanja pod jasnim uvjetima ne predstavlja nikome konkurenciju, nego upravo suprotno, priliku za veću efikasnost u temeljnom zadatku omogućavanja povoljnog stanovanja onima koji nemaju riješeno stambeno pitanje."]
[202,"EUROPSKA ZADRUGA MOBA HOUSING SCE ZA ZADRUŽNO STANOVANJE S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 84.","Članak 84.\n\nČlanak omogućuje sudjelovanje različitih pravnih osoba u projektima NSZ-a, ali isključivo u svrhu gradnje stanova za njihove zaposlenike. U kombinaciji s člankom 80., ovakvo rješenje omogućuje partnerstva koja nisu regulirana kroz članstvo u zadruzi i koja primarno služe potrebama poslodavaca, dok istodobno ne omogućuje institucionalnu suradnju radi osiguravanja stanovanja za socijalno ugrožene skupine, krizni smještaj ili socijalni najam (vezano za komentar na članak 80. stavak 1).\nDodatno, pravne osobe iz članka 84. stavka 1. izuzete su od niza ključnih odredbi koje vrijede za NSZ (neposjedovanje nekretnine, nasljednost prava najma, visina plaća zaposlenika), čime se stvara paralelni model. Dodatno je nejasno odnosi li se na pravne osobe iz stavka 1. izuzeće iz članka 3. stavka 3., prema kojem gradnja stanova za zaposlenike ne podliježe programima PS-a JLS.\nPrijedlog: Brisati ili značajno preoblikovati stavke koje NSZ svode na instrument gradnje stanova za zaposlenike. Ako se takvi modeli zadrže, jasno ih razdvojiti od sustava neprofitnih stambenih zadruga i priuštivog stanovanja te ih izuzeti od potpora jer ne podliježu propisanim kriterijima. Omogućiti partnerstva NSZ-a s JLS-ovima i udrugama kroz omogućavanje članstva u NSZ, a u svrhu osiguravanja dijela stambenih jedinica za socijalni najam, krizni smještaj i druge javne potrebe, uz jasna pravila i kvote.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nPrimarni interesi za pravno reguliranje i omogućavanje djelovanja NSZ u Republici Hrvatskoj jest povoljan najam stanova za građane koji nemaju riješeno stambeno pitanje i otvaranje trećeg modela stanovanja koji nikome ne konkurira. \n\nSocijalni programi imaju svoja zakonska rješenja i strateške dokumente koji se dopunjuju s priuštivim stanovanjem primarno kroz djelovanje javnih ustanova. \n\nProblematika priuštivog stanovanja i veličina stambenog jaza u Republici Hrvatskoj traži različite modele rješavanja stambenog pitanja za sve građane. Otvorena mogućnost partnerstva za NSZ u rješavanju stambenog pitanja pod jasnim uvjetima ne predstavlja nikome konkurenciju, nego upravo suprotno, priliku za veću efikasnost u temeljnom zadatku omogućavanja povoljnog stanovanja onima koji nemaju riješeno stambeno pitanje."]
[203,"GRAD ZAGREB","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 84.","U odnosu na st. 1. predlaže se razmotriti sljedeći komentar: Odredba je nejasna u pogledu statusa JLS-a kada ustupi zemljište NSZ. Potrebno je izričito propisati smatra li se ustupljeno zemljište ulogom u zadrugu te postaje li JLS time član zadruge. Također, nije razvidno postoje li modeli sudjelovanja JLS-a izvan okvira gradnje stanova isključivo za potrebe vlastitih zaposlenika. Primjerice, može li JLS dati pravo građenja zadruzi radi izgradnje stanova za građane, pri čemu bi dano pravo građenja predstavljalo ulog JLS-a i osnovu za članstvo u zadruzi.\nSmatramo da nije primjereno ograničiti mogućnost zajedničke izgradnje stanova JLS-a i NSZ-a samo na stanove za zaposlenike JLS-a, osim u posebnim slučajevima kada se radi o deficitarnim zanimanjima. Potrebno je omogućiti i modele u kojima JLS sudjeluje u gradnji stanova za širu populaciju građana.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nPrimarni interesi za pravno reguliranje i omogućavanje djelovanja NSZ u Republici Hrvatskoj jest povoljan najam stanova za građane koji nemaju riješeno stambeno pitanje i otvaranje trećeg modela stanovanja koji nikome ne konkurira. \n\nZakonske odredbe su nedvojbene i prema njima JLS isto kao Republika Hrvatska može dati potporu NSZ za njeno djelovanje i rješavanje povoljnog najma stanova za građane. To je odluka na svakoj JLS. Isto tako svaka JLS može odabrati s kojim će sve modelima rješavati povoljnije stambena pitanja svojih građana od tržišnih i koji će modeli biti efikasniji. \nOvaj Zakon nudi nekoliko modela s brojnim potporama."]
[204,"ZADRUGA ZA ETIČNO FINANCIRANJE","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 85.","Uvođenje obvezne godišnje vanjske revizije neprofitnih stambenih zadruga razumljivo je i opravdano s aspekta zaštite javnog interesa i nadzora nad korištenjem javnih sredstava. Međutim, način na koji je revizija uređena ne uzima u obzir specifičnosti zadružnog i neprofitnog modela poslovanja. Ovlašteni revizori u pravilu nemaju specijalizirana znanja o zadružnom poslovanju niti o primjeni načela zadrugarstva u kombinaciji s neprofitnim financijskim modelima. Dodatno, ukidanjem Hrvatskog saveza zadruga i Centra za razvoj zadružnog poduzetništva 2020. godine, Republika Hrvatska ostala je bez krovne institucije koja bi mogla sustavno razvijati i provoditi zadružnu reviziju.\n\nPredlažemo predvidjeti uspostavu i ovlašćivanje krovne zadružne organizacije koja bi provodila ili koordinirala zadružnu reviziju neprofitnih stambenih zadruga. Kao alternativu, predlažemo propisati obvezu dodatne zadružne revizije ili uvesti poseban sustav edukacije i certifikacije revizora za područje neprofitnih zadruga. Također predlažemo razmotriti razmjernost i prilagodbu troškova revizije u odnosu na veličinu, opseg djelovanja i fazu razvoja neprofitne stambene zadruge, osobito u početnim godinama njezina rada.","Primljeno na znanje","Nakon što se s ovim Zakonom pravno omogući djelovanje NSZ u Republici Hrvatskoj, ostvarit će se i uža suradnja po tom pitanju s Hrvatskom revizorskom komorom u kojoj su udruženi stručnjaci za pitanja revizije."]
[205,"EUROPSKA ZADRUGA MOBA HOUSING SCE ZA ZADRUŽNO STANOVANJE S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 85.","Članak 85.\nUvođenje obvezne godišnje vanjske revizije NSZ-a razumljivo je s aspekta javnog interesa, no način na koji je revizija uređena ne uzima u obzir specifičnosti zadružnog i neprofitnog modela. Ovlašteni revizori u pravilu nemaju specifična znanja o zadružnom poslovanju, načelima zadrugarstva u kombinaciji s neprofitnim financijskim modelima. Ukidanjem Hrvatskog saveza zadruga i Centra za razvoj zadružnog poduzetništva 2020. godine Hrvatska je ostala bez krovne institucije koja bi mogla razvijati i provoditi zadružnu reviziju.\nPrijedlog: Predvidjeti uspostavu i ovlašćivanje krovne zadružne organizacije koja bi provodila ili koordinirala zadružnu reviziju NSZ-a. Alternativno, propisati obvezu dodatne zadružne revizije ili posebne edukacije i certifikacije revizora za područje neprofitnih zadruga. Razmotriti razmjernost troškova revizije u odnosu na veličinu i fazu razvoja NSZ-a, osobito u početnim godinama djelovanja.","Primljeno na znanje","Nakon što se s ovim Zakonom pravno omogući djelovanje NSZ u Republici Hrvatskoj, ostvarit će se i uža suradnja po tom pitanju s Hrvatskom revizorskom komorom u kojoj su udruženi stručnjaci za pitanja revizije."]
[206,"ZADRUGA ZA ETIČNO FINANCIRANJE","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 86.","Stavak 1.\n\nOdredba o standardnoj opremljenosti stanova ne uzima u dovoljnoj mjeri u obzir specifičnosti neprofitnog zadružnog modela stanovanja. U zadružnim projektima dio funkcija koje se u konvencionalnom stanovanju podrazumijevaju kao sastavni dio pojedinačnog stana (npr. praonice rublja, radionice, zajedničke kuhinje, prostori za rad, skrb ili zajedničke aktivnosti) često se planski organizira kao zajednički prostor. Takav pristup omogućuje smanjenje površine pojedinačnih stanova bez narušavanja kvalitete stanovanja, istodobno smanjuje troškove izgradnje i održavanja te jača socijalnu koheziju i međusobnu solidarnost stanara.\n\nIako je postojeća formulacija dovoljno široka da teorijski dopušta takva rješenja, u praksi postoji realan rizik restriktivnog tumačenja koje bi moglo dovesti do odbijanja projekata zadružnog stanovanja ili nametanja standarda koji nisu prilagođeni njihovoj naravi. Dodatno, ograničavanje maksimalne veličine stambene jedinice u apsolutnom iznosu nema jasno utemeljenje, budući da su zamislive situacije u kojima brojne obitelji, višegeneracijska kućanstva ili druge skupine korisnika žele koristiti veće zajedničke stambene prostore unutar neprofitnog modela.\n\nPredlažemo da se u tumačenju Zakona ili kroz podzakonske akte izrijekom priznaju zajednički prostori kao sastavni dio standarda stanovanja u neprofitnim stambenim zadrugama. Također predlažemo da se eventualna ograničenja površine stanova vežu uz maksimalni broj kvadratnih metara po članu stambene jedinice, a ne uz apsolutnu površinu pojedinog stana.\n\n⸻\n\nStavak 3. točka 2.\n\nOmogućavanje naknadnog prijenosa individualnog vlasništva nad stanovima proturječi temeljnoj svrsi uvođenja neprofitnih stambenih zadruga kao modela priuštivog stanovanja. Takvo rješenje otvara prostor za postupnu privatizaciju i tržišnu komercijalizaciju stambenog fonda izgrađenog uz javne potpore, čime se ugrožava dugoročna priuštivost i javni interes koji je razlog uvođenja ovog instituta.\n\nPredlažemo ukinuti mogućnost naknadnog prijenosa individualnog vlasništva nad stanovima neprofitnih stambenih zadruga te izrijekom utvrditi kolektivno vlasništvo nad zgradom kao temeljni element neprofitnog zadružnog modela. Nadalje, potrebno je jasnije urediti obvezu dugoročnog zadržavanja stambenih jedinica u neprofitnom režimu kao uvjet korištenja javnih potpora, uz uvođenje mehanizama povrata sredstava ili sankcija u slučaju izlaska iz sustava neprofitnog stanovanja kroz prodaju ili transformaciju zadruge u drugi pravni oblik.\n\n⸻\n\nStavak 4.\n\nOgraničavanje djelatnosti neprofitnih stambenih zadruga isključivo na upravljanje i održavanje zgrada ne prepoznaje puni potencijal zadružnog modela. Brojne zajedničke i prihodovne aktivnosti, poput zajedničkih radionica, prostora za popravke, manjih proizvodnih ili uslužnih djelatnosti, kantina ili povremeno dostupnih zajedničkih prostora, mogu izravno doprinijeti smanjenju troškova stanovanja, povećanju samodostatnosti zajednice i jačanju socijalnih veza među stanarima.\n\nPredlažemo izrijekom dopustiti obavljanje takvih aktivnosti, pod uvjetom da su one u isključivoj funkciji smanjenja troškova stanovanja, povećanja kvalitete života stanara i jačanja zajednice, uz jasno zadržavanje neprofitnog karaktera zadruge.\n⸻\n\nStavak 5. točka 2.\n\nOgraničenje poslovnih prostora na jednu trećinu ukupne vrijednosne površine, uz mogućnost gradnje „u ime druge osobe“, stvara prostor za modele u kojima se javne potpore koriste za razvoj pretežito komercijalnih sadržaja. Takva formulacija može dovesti do rezultata koji su u suprotnosti s člankom 90. ovoga Zakona, koji propisuje znatno strože ograničenje poslovne namjene (najviše 20 %).\n\nPredlažemo uskladiti odredbe članka 86. s člankom 90., jasno definirati pojam „gradnja u ime druge osobe“ te spriječiti korištenje javnih potpora za projekte koji po svojoj naravi imaju pretežito komercijalni karakter.\n\n⸻\n\nStavak 5. točka 4.\n\nPostojeća formulacija nije dovoljno jasna u pogledu toga obuhvaćaju li dopuštene aktivnosti mjere poboljšanja životnog okoliša i ulaganja u obnovljive izvore energije, poput postavljanja solarnih panela, sustava za samoproizvodnju energije ili uspostave kratkih lanaca opskrbe.\n\nPredlažemo izrijekom navesti energetske mjere, samoproizvodnju energije i druge okolišno održive aktivnosti kao prihvatljive djelatnosti neprofitnih stambenih zadruga, uz mogućnost provedbe i drugih komplementarnih mjera koje odgovaraju potrebama stanara i doprinose povećanju kvalitete života.\n\n⸻\n\nStavak 5. točka 5.\n\nPredlažemo onemogućiti naknadni prijenos vlasništva nad zgradama neprofitnih stambenih zadruga, osim u slučaju prijenosa na drugu stambenu zadrugu, kako bi se osiguralo da zgrade trajno ostanu dio neprofitnog stambenog fonda.\n\n⸻\n\nStavak 5. točka 6.\n\nTerminologija koja upućuje na dioničare nije primjenjiva na zadruge, koje nemaju dioničarsku strukturu.\n\nPredlažemo uskladiti terminologiju s načelima i pojmovima zadružnog prava.\n\n⸻\n\nStavak 5. točka 8.\n\nPredlažemo izrijekom omogućiti sudjelovanje neprofitnih stambenih zadruga u sekundarnim zadrugama, savezima i drugim oblicima udruživanja, radi jačanja sektora i poštivanja zadružnog načela suradnje među zadrugama, u skladu sa Zakonom o zadrugama (članak 2. stavak 2.).","Djelomično prihvaćen","Dodatno će se naglasiti u članku 86. primjena podzakonskog akta u kojem će biti propisan standardni sadržaj, oprema i uređenje zgrada za priuštivo stanovanje s kojim će se obuhvatiti i specifičnosti zadružnog stanovanja.  \nOgraničavanje veličine stanova u zgradama NSZ ima realno uporište u brojnosti obitelji i pripadnoj veličini stana za sve modele stanovanja kako je ovim Zakonom propisano prema čemu 120 m2 odgovara za 7 i više članova obitelji. Navođenje primjera višegeneracijskih kućanstava ne doprinosi kvaliteti suvremenog načina života i težnji što većem broju odvajanja mladih od roditelja po čemu smo među državama EU s najlošijim pokazateljima.\n\nU stavku 3. točka 2. izvršit će se korekcija navoda.\n\nNSZ imaju ovim Zakonom strogo odijeljene neprofitne od profitnih djelatnosti i svako miješanje odnosno siva zona profitabilnosti nije prihvatljiva za ovaj model. NSZ ovim Zakonom dobivaju priliku za brojne potpore tako da nije potrebno ulaziti u neregulirana područja djelovanja.     \n\nU stavku 5. točka 2. izvršit će se usklađivanje s drugim odredbama i svesti moguće poslovne prostore na plansku kategoriju od 20 % GBP-a, ako je to uvjetovano prostornim planom. Propisano je da ti poslovni prostori trebaju biti u svrsi smanjenja obveza NSZ, odnosno doprinosa povoljnijim najamninama. \n\nU stavku 5. točka 4. izvršit će se pojašnjenje s navođenjem obnovljivih izvora energije i mjera zelene infrastrukture.\n\nU stavku 5. točka 5. izvršit će se korekcija izričaja kako bi NSZ mogla obavljati sve potrebne imovinsko-pravne poslove u vezi nekretnina s kojima upravlja. \n\nU stavku 5. točka 6. izvršit će se korekcija navoda.\n\nU stavku 5. točka 8. već su omogućena udruživanja srodnih zadruga i udruga."]
[207,"JELENA GROBENSKI","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 86.","U savjetovanju sudjelujem kao upraviteljica Stambene zadruge Prva za druge koja je formalno osnovana i u procesu registracije.\nStavak 3. - Zakon o zadrugama članak 37. stavak 2 propisuje obvezu pričuvi od najmanje 5% dok one ne dosegnu ukupan iznos uloga članova. Iste doprinose stabilnosti zadruge i osiguravanju dugoročne priuštivost zadružnih stambenih jedinica.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nZakon o zadrugama ne propisuje rad neprofitnih zadruga koje će tek s ovim Zakonom imati prilike za dobivanje obimnih potpora za svoj rad, tako da usporedba u veličini obvezne pričuve nije primjerena. S obzirom da se NSZ bave gradnjom zgrada i da se pri tome raspolaže s milijunskim iznosima, predloženi iznos obvezne pričuve je u skladu s praksom starijih članica EU koje više desetljeća prakticiraju neprofitno zadrugarstvo."]
[208,"JELENA GROBENSKI","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 86.","U savjetovanju sudjelujem kao upraviteljica Stambene zadruge Prva za druge koja je formalno osnovana i u procesu registracije. \nStavak 1. - Radi specifičnosti modela NSZ potrebno je prepoznati zajedničke prostore kao sastavni dio standarda stanovanja u NSZ-u koji doprinosi trajnoj priuštivosti radi dijeljenja prostornih i drugih resursa. Ograničenje maksimalne kvadrature umjesto ograničenje kvadrature po članu stambene jedinice ograničava rješenja poput npr. “cluster” stanova unutar stambene zadruge koji mogu doprinijeti ispunjavanju potreba članova sa sličnim potrebama koje ne dijele s drugim stanarima.\nStavak 3. točka 2. - Mogućnost naknadnog prijenosa vlasništva kontradiktorno je izgradnji trajno priuštivog stambenog fonda putem NSZ koje generacijama mogu osiguravati priuštivo stanovanje građanima.\nStavak 4. - Ograničenje djelatnosti NSZ-a samo na upravljanje zgradama zanemaruje potencijal zajedničkih i prihodovnih aktivnosti za smanjenje troškova stanovanja te one u skladu s dobrim praksama NSZ trebaju biti dopuštene u u svrhu priuštivosti i jačanja zajednice.\nStavak 5. \ntočka 2. - Ograničenje poslovnih prostora na jednu trećinu površine, uz “gradnju u ime druge osobe”, otvara prostor za korištenje javnih potpora za komercijalne projekte, dok je isto neusklađeno s člankom 90., a “gradnja u ime druge osobe” nije jasno definirana.\ntočka 4. - Radi doprinosa priuštivosti i kvaliteti života, potrebno je omogućiti NSZ ulaganje u obnovljive izvore i samoproizvodnju energije.\ntočka 5. - Naknadni prijenos vlasništva bi radi osiguravanja trajno priuštivog stambenog fonda trebalo biti moguće jedino na drugu neprofitnu stambenu zadrugu.\ntočka 6. - Zadruge nemaju dioničare, terminologija nije jasna, uključujući “depozit” (ulog članova?).\ntočka 8. - Prema načelu suradnje među zadrugama, izričito omogućiti sudjelovanje u sekundarnim i europskim zadrugama.","Djelomično prihvaćen","Dodatno će se naglasiti u članku 86. primjena podzakonskog akta u kojem će biti propisan standardni sadržaj, oprema i uređenje zgrada za priuštivo stanovanje s kojim će se obuhvatiti i specifičnosti zadružnog stanovanja.  \n\nOgraničavanje veličine stanova u zgradama NSZ ima realno uporište u brojnosti obitelji i pripadnoj veličini stana za sve modele stanovanja kako je ovim Zakonom propisano prema čemu 120 m2 odgovara za 7 i više članova obitelji. Navođenje primjera višegeneracijskih kućanstava ne doprinosi kvaliteti suvremenog načina života i težnji što većem broju odvajanja mladih od roditelja po čemu smo među državama EU s najlošijim pokazateljima.\n\nU stavku 3. točka 2. izvršit će se korekcija navoda.\n\nNSZ imaju ovim Zakonom strogo odijeljene neprofitne od profitnih djelatnosti i svako miješanje odnosno siva zona profitabilnosti nije prihvatljiva za ovaj model. NSZ ovim Zakonom dobivaju priliku za brojne potpore tako da nije potrebno ulaziti u neregulirana područja djelovanja.     \n\nU stavku 5. točka 2. izvršit će se usklađivanje s drugim odredbama i svesti moguće poslovne prostore na plansku kategoriju od 20 % GBP-a, ako je to uvjetovano prostornim planom. Propisano je da ti poslovni prostori trebaju biti u svrsi smanjenja obveza NSZ, odnosno doprinosa povoljnijim najamninama. \n\nU stavku 5. točka 4. izvršit će se pojašnjenje s navođenjem obnovljivih izvora energije i mjera zelene infrastrukture.\n\nU stavku 5. točka 5. izvršit će se korekcija izričaja kako bi NSZ mogla obavljati sve potrebne imovinsko-pravne poslove u vezi nekretnina s kojima upravlja. \n\nU stavku 5. točka 6. izvršit će se korekcija navoda.\n\nU stavku 5. točka 8. već su omogućena udruživanja srodnih zadruga i udruga."]
[209,"PRAVO NA GRAD","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 86.","Stavak 5. točka 5. - Kako bi zgrade i objekti dugoročno ostali dio neprofitnog stambenog fonda, potrebno je onemogućiti naknadni prijenos vlasništva zgrada, uz izuzeće prijenosa na drugu stambenu zadrugu koja bi zadržala stambeni fond u neprofitnom sektoru.","Djelomično prihvaćen","U stavku 5. točka 5. izvršit će se korekcija izričaja kako bi NSZ mogla obavljati sve potrebne imovinsko-pravne poslove u vezi nekretnina s kojima upravlja."]
[210,"PRAVO NA GRAD","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 86.","U stavku 5. točki 2. očituje se neusklađenost sa člankom 90. ovog Zakona koji propisuje strože ograničenje poslovne namjene do max. 20%. Potrebno je uskladiti odrebe s člankom 90. \nte definirati što to znači„gradnja u ime druge osobe“ kako bi se onemogućila špekulacija i korištenje potpora za pretežito komercijalne projekte koji nisu u javnom interesu i ne bi smjeli biti financirani javnim sredstvima.","Djelomično prihvaćen","U stavku 5. točka 2. izvršit će se usklađivanje s drugim odredbama i svesti moguće poslovne prostore na plansku kategoriju od 20 % GBP-a, ako je to uvjetovano prostornim planom.\n\nGradnja u ime druge osobe je već ograničena i propisana u članku 84."]
[211,"PRAVO NA GRAD","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 86.","Temeljna neusklađenost sa ciljem uvođenja NSZ ovdje se očituje kroz stavak 3, točku 2. kojim se omogućuje naknadni prijenos vlasništva stanova i poslovnih prostora. \nKako bi se očuvao smisao uvođenja modela NSZ i dugoročno osiguralo priuštivo stanovanje, potrebno je ukinuti mogućnost naknadnog prijenosa individualnog vlasništva nad stanovima NSZ te zadržati  kolektivno vlasništvo kao ključni element neprofitnog zadružnog modela. U tom pogledu poželjno je i bolje definirati obvezu dugoročnog zadržavanja stambenih jedinica u neprofitnom režimu kao uvjet korištenja potpora, te osigurati mehanizme povrata ili sankcija u slučaju izlaska iz sustava neprofitnog stanovanja kroz prodaju ili transformaciju zadruge u drugi oblik.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[212,"EUROPSKA ZADRUGA MOBA HOUSING SCE ZA ZADRUŽNO STANOVANJE S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","ORGANIZACIJA I POSLOVANJE NEPROFITNIH STAMBENIH ZADRUGA,\nČlanak 86.","Članak 86.\nStavak 1.\nOdredba o standardnoj opremljenosti stanova ne uzima u obzir specifičnost zadružnog modela, u kojem se dio sadržaja (npr. praonice, radionice, zajedničke kuhinje, prostori za rad i skrb) radi veće priuštivosti može organizirati kao zajednički prostor, čime se pojedinačni stanovi mogu planski smanjiti bez narušavanja kvalitete stanovanja. Postojeća formulacija je dovoljno široka da omogući takva rješenja, no u praksi bi mogla biti tumačena restriktivno. Osim toga, ograničavanje veličine stambene jedinice nema opravdano utemeljenje, zamislive su situacije u kojima mnogobrojne obitelji ili druge skupine ljudi žele imati zajedički stambeni prostor.\nPrijedlog: U tumačenju ili podzakonskim aktima izrijekom priznati zajedničke prostore kao sastavni dio standarda stanovanja u NSZ-u. Također, ograničenje maksimalne kvadrature se eventualno može regulirati kao maksimalni broj m2 po članu stambene jedinice, a ne u apsolutnom iznosu.\nStavak 3. točka 2.\nOmogućavanje naknadnog prijenosa vlasništva proturječi osnovnoj svrsi uvođenja neprofitnih stambenih zadruga kao modela priuštivog stanovanja i ugrožava dugoročnu priuštivost.\nPrijedlog: Ukinuti mogućnost naknadnog prijenosa individualnog vlasništva nad stanovima NSZ-a te izrijekom naglasiti kolektivno vlasništvo kao temeljni element neprofitnog zadružnog modela. Jasnije urediti obvezu dugoročnog zadržavanja stambenih jedinica u neprofitnom režimu kao uvjet korištenja potpora. Osigurati mehanizme povrata ili sankcija u slučaju izlaska iz sustava neprofitnog stanovanja kroz prodaju ili transformaciju zadruge u drugi oblik.\nStavak 4.\nOgraničavanje djelatnosti NSZ-a na upravljanje i održavanje zgrada ne prepoznaje potencijal prihodovnih i zajedničkih aktivnosti koje mogu smanjiti troškove stanovanja, kao što su zajedničke radionice, prostori za popravke, male proizvodne ili uslužne djelatnosti, kantine, zajednički prostori koji se povremeno koriste i za vanjske korisnike.\nPrijedlog: Izrijekom dopustiti aktivnosti koje su u isključivoj funkciji smanjenja troškova stanovanja i jačanja zajednice, uz zadržavanje neprofitnog karaktera.\nStavak 5. točka 2.\nOgraničenje poslovnih prostora na jednu trećinu ukupne vrijednosne površine, uz mogućnost gradnje „u ime druge osobe“, stvara prostor za modele u kojima se javne potpore koriste za razvoj komercijalnih sadržaja. Ovakva formulacija može dovesti do situacija koje su u suprotnosti s člankom 90., koji propisuje znatno strože ograničenje poslovne namjene (maksimalno 20%).\nPrijedlog: Uskladiti članak 86. s člankom 90. Jasno definirati pojam „gradnja u ime druge osobe“. Spriječiti korištenje potpora za pretežito komercijalne projekte.\nStavak 5. točka 4.\nPotrebno je razjasniti obuhvaćaju li mjere poboljšanja životnog okoliša i ulaganja u obnovljive izvore energije, poput postavljanja solarnih panela, uspostavljanje kratkih lanaca opskrbe i sl.\nPrijedlog: Izrijekom navesti energetske mjere i samoproizvodnju energije kao prihvatljive aktivnosti NSZ-a. Omogućiti i druge mjere koje su komplementarne potrebama stanara i povećavaju kvalitetu života.\nStavak 5. točka 5.\nPrijedlog: Onemogućiti naknadni prijenos vlasništva zgrada osim na drugu stambenu zadrugu kako bi zgrada trajno ostala dio neprofitnog stambenog fonda.\nStavak 5. točka 6.\nTerminologija koja spominje dioničare nije primjenjiva na zadruge, koje nemaju dioničarsku strukturu.\nPrijedlog: Uskladiti terminologiju sa zadružnim pravom.\nStavak 5. točka 8.\nPrijedlog: Izrijekom omogućiti sudjelovanje NSZ-a u sekundarnim zadrugama i savezima radi jačanja sektora i poštivanja zadružnog načela suradnje među zadrugama (Zakon o zadrugama članak 2. stavak 2.)","Djelomično prihvaćen","Dodatno će se naglasiti u članku 86. primjena podzakonskog akta u kojem će biti propisan standardni sadržaj, oprema i uređenje zgrada za priuštivo stanovanje s kojim će se obuhvatiti i specifičnosti zadružnog stanovanja.  \n\nOgraničavanje veličine stanova u zgradama NSZ ima realno uporište u brojnosti obitelji i pripadnoj veličini stana za sve modele stanovanja kako je ovim Zakonom propisano prema čemu 120 m2 odgovara za 7 i više članova obitelji. Navođenje primjera višegeneracijskih kućanstava ne doprinosi kvaliteti suvremenog načina života i težnji što većem broju odvajanja mladih od roditelja po čemu smo među državama EU s najlošijim pokazateljima.\n\nU stavku 3. točka 2. izvršit će se korekcija navoda.\n\nNSZ imaju ovim Zakonom strogo odijeljene neprofitne od profitnih djelatnosti i svako miješanje odnosno siva zona profitabilnosti nije prihvatljiva za ovaj model. NSZ ovim Zakonom dobivaju priliku za brojne potpore tako da nije potrebno ulaziti u neregulirana područja djelovanja.     \n\nU stavku 5. točka 2. izvršit će se usklađivanje s drugim odredbama i svesti moguće poslovne prostore na plansku kategoriju od 20 % GBP-a, ako je to uvjetovano prostornim planom. Propisano je da ti poslovni prostori trebaju biti u svrsi smanjenja obveza NSZ, odnosno doprinosa povoljnijim najamninama. \n\nU stavku 5. točka 4. izvršit će se pojašnjenje s navođenjem obnovljivih izvora energije i mjera zelene infrastrukture.\n\nU stavku 5. točka 5. izvršit će se korekcija izričaja kako bi NSZ mogla obavljati sve potrebne imovinsko-pravne poslove u vezi nekretnina s kojima upravlja. \n\nU stavku 5. točka 6. izvršit će se korekcija navoda.\n\nU stavku 5. točka 8. već su omogućena udruživanja srodnih zadruga i udruga."]
[213,"ZADRUGA ZA ETIČNO FINANCIRANJE","RASPOLAGANJE STANOVIMA,\nČlanak 87.","Stavak 1.\n\nPotpuna zabrana podnajma ne uzima u obzir životne situacije u kojima član zadruge i najmoprimac privremeno izbiva iz stana iz opravdanih razloga (npr. privremeni rad ili školovanje u inozemstvu, liječenje, skrb o članu obitelji), a da pritom ne dolazi do promjene prebivališta niti prestanka stvarne veze sa stambenom jedinicom i zadrugom. Takva zabrana može dovesti do nerazmjernih posljedica za članove zadruge te nepotrebno ograničiti fleksibilnost korištenja stana, bez stvarnog doprinosa zaštiti neprofitnog karaktera stanovanja.\n\nPredlažemo omogućiti podnajam u jasno definiranim i iznimnim situacijama privremenog izbivanja stanara, uz zadržavanje prebivališta i članstva u zadruzi, te uz uvjete i ograničenja propisana pravilima zadruge.\n\n⸻\n\nStavak 2.\n\nPropisivanje doživotnog i nasljednog prava najma kao obveznog rješenja nije u skladu s temeljnim načelima zadrugarstva, osobito s načelom dobrovoljnog i otvorenog članstva. Članstvo u zadruzi ne može biti automatski nasljedno, već mora proizlaziti iz slobodne volje i ispunjavanja propisanih kriterija. Obvezna nasljednost prava najma može dovesti do situacija u kojima nasljednici ne ispunjavaju uvjete za korištenje priuštivog stanovanja niti uvjete za članstvo u neprofitnoj stambenoj zadruzi, čime se narušava svrha i pravednost sustava.\n\n\nPredlažemo formulirati odredbu na način da pravo najma može biti doživotno i/ili nasljedno, ali da se njegova primjena i uvjeti uređuju pravilima zadruge. Istodobno predlažemo propisati obvezu neprofitne stambene zadruge da razmotri zahtjev nasljednika za članstvo te da ga, u slučaju ispunjavanja svih zakonom i pravilima zadruge propisanih kriterija, prioritetno primi u članstvo.\n\n⸻\n\nStavci 3. i 7.\n\nIznimke koje se odnose na neprofitne stambene zadruge ograničene na pravne osobe iz članka 84. stavka 1. stvaraju paralelni model koji odstupa od temeljne svrhe neprofitnog zadružnog stanovanja. Ovim se iznimkama omogućuju poslodavački modeli stanovanja i smještaj radnika unutar okvira neprofitnih stambenih zadruga, iako se radi o konceptualno različitim modelima, a smještaj radnika je za ostale subjekte izričito ograničen ili isključen. Time se narušava dosljednost Zakona i briše granica između neprofitnog stanovanja i tržišno ili poslodavački uvjetovanih rješenja.\n\nPredlažemo brisanje stavaka 3. i 7. članka 87.\n\n⸻\n\nStavak 5.\n\nRazlozi za jednostrani raskid ugovora o najmu trebali bi obuhvaćati i povrede obveza koje proizlaze iz statuta, pravilnika i drugih internih akata zadruge, a ne isključivo one izričito navedene u Zakonu. Time bi se osigurala veća pravna jasnoća i učinkovitost u upravljanju odnosima unutar zadruge.\n\nPredlažemo dopuniti odredbu tako da se kao mjerodavni akti za utvrđivanje povreda obveza najmoprimaca izrijekom navedu i pravila zadruge, interni pravilnici te ugovor o najmu.\n⸻\n\nStavak 6.\n\nOpća zabrana korištenja stanova neprofitnih stambenih zadruga za smještaj radnika nije primjerena u kontekstu srednjoročnog i dugoročnog najma. Značajan broj radnika, uključujući osobe sa stalnim boravkom u Republici Hrvatskoj, suočen je s ozbiljnim problemima dostupnosti priuštivog stanovanja. Potpuna zabrana onemogućuje neprofitnim stambenim zadrugama da odgovore na stvarne društvene potrebe i iskoriste svoj potencijal kao instrument socijalne kohezije i stabilnosti zajednice.\n\nPredlažemo omogućiti smještaj radnika u okviru srednjoročnog i dugoročnog najma, uz mogućnost da neprofitne stambene zadruge pravilima zadruge propišu kvote, dodatne kriterije ili posebne uvjete, kako bi se osiguralo da takav smještaj ne ugrožava temeljnu svrhu priuštivog i neprofitnog stanovanja.","Djelomično prihvaćen","Podnajam podrazumijeva zaradu na stanu za koji je dobivena potpora, tako da nije prihvatljiv prijedlog u ovom modelu stanovanja. Vlasništvo posebnog dijela zgrade omogućava njegovog vlasnika da čini sa stanom što ga je volja, a najam i posebno onaj pod povoljnim uvjetima ostvarenim uz državne potpore ne.  \n\nU stavku 2. će se izvršiti korekcija nasljednog prava. \n\nStavci 3. i 7. će se preformulirati kako bi se jasnije definirale iznimke uz partnerstva predviđena člankom 84. i s time omogućilo stambeno zbrinjavanje većem broju građana pod povoljnijim uvjetima bez međusobne konkurencije stambenih modela. \n\nJednostrani raskid ugovora o najmu treba biti krajnja mjera i jasno zakonski određena kako bi najmoprimci imali sigurnost doma. Upravo kako je propisano u predloženom tekstu stavka 5. s kojim se daje najmoprimcima sigurnost i povećava vjerojatnost udruživanja u NSZ kao model povoljnog stanovanja. NSZ imaju osnovnu zadaću osiguranje povoljnog stanovanja za svoje članove, pa nije jasno koje bi to druge odredbe internih akata zadruge mogle biti uvjet za jednostrani raskid.\n\nStavak 6. će se preformulirati kako bi se poboljšao izričaj i zabranio najam stana za veći broj osoba, sukladno Zakonu o upravljanju i održavanju zgrada. Međutim, s ovom primjedbom se zapravo teži istom cilju koji je bio predviđen stavcima 3. i 7. te člankom 84. a to je stambeno zbrinjavanje zaposlenika. U tom kontekstu treba naglasiti da se stambeni modeli članstva i partnerstva međusobno ne isključuju, nego omogućavaju kvalitetnije rješavanje iznimno zahtjevnog pitanja nedostajućih stanova za povoljni najam."]
[214,"JELENA GROBENSKI","RASPOLAGANJE STANOVIMA,\nČlanak 87.","U savjetovanju sudjelujem kao upraviteljica Stambene zadruge Prva za druge koja je formalno osnovana i u procesu registracije.\nStavak 1. - Uzeti u obzir mogućnost podnajma u okviru neprofitnosti NSZ, a u situaciji privremenog i opravdanog izbivanja stanara.\nStavak 2. - Korištenje stambene jedinice/pravo najma veže se za članstvo u zadruzi, a članstvo se ne može prenijeti na drugu osobu. Zadruga može prioritetno primiti nasljednika u članstvo i osigurati mu pravo najma u stambenoj jedinici u slučaju zadovoljavanja kriterija.\nStavci 3. i 7. - Članci 3. i 7. odstupaju od temeljne svrhe NSZ i stvaraju paralelni model koji otvara mogućnost pogodovanja potrebama i interesima privatnih profitnih subjekata, a na koje se pritom ne odnosi niz ograničavajućih odredbi.\nStavak 5. - Razlozi za jednostrani raskid ugovora trebali bi obuhvaćati i kršenja pravila zadruge.\nStavak 6. - Potpuna zabrana  smještaja radnika onemogućuje NSZ-ima da odgovore na stvarne društvene potrebe, uključujući nedostupnost adekvatnog i sigurnog stanovanja osobama sa stalnim boravkom, te se ne bi trebala odnositi na srednjoročni i dugoročni najam.","Djelomično prihvaćen","Podnajam podrazumijeva zaradu na stanu za koji je dobivena potpora, tako da nije prihvatljiv prijedlog u ovom modelu stanovanja. Vlasništvo posebnog dijela zgrade omogućava njegovog vlasnika da čini sa stanom što ga je volja, a najam i posebno onaj pod povoljnim uvjetima ostvarenim uz državne potpore ne.  \n\nU stavku 2. će se izvršiti korekcija nasljednog prava. \n\nStavci 3. i 7. će se preformulirati kako bi se jasnije definirale iznimke uz partnerstva predviđena člankom 84. i s time omogućilo stambeno zbrinjavanje većem broju građana pod povoljnijim uvjetima bez međusobne konkurencije stambenih modela. \n\nJednostrani raskid ugovora o najmu treba biti krajnja mjera i jasno zakonski određena kako bi najmoprimci imali sigurnost doma. Upravo kako je propisano u predloženom tekstu stavka 5. s kojim se daje najmoprimcima sigurnost i povećava vjerojatnost udruživanja u NSZ kao model povoljnog stanovanja. NSZ imaju osnovnu zadaću osiguranje povoljnog stanovanja za svoje članove, pa nije jasno koje bi to druge odredbe internih akata zadruge mogle biti uvjet za jednostrani raskid.\n\nStavak 6. će se preformulirati kako bi se poboljšao izričaj i zabranio najam stana za veći broj osoba, sukladno Zakonu o upravljanju i održavanju zgrada. Međutim, s ovom primjedbom se zapravo teži istom cilju koji je bio predviđen stavcima 3. i 7. te člankom 84. a to je stambeno zbrinjavanje zaposlenika. U tom kontekstu treba naglasiti da se stambeni modeli članstva i partnerstva međusobno ne isključuju, nego omogućavaju kvalitetnije rješavanje iznimno zahtjevnog pitanja nedostajućih stanova za povoljni najam."]
[215,"PRAVO NA GRAD","RASPOLAGANJE STANOVIMA,\nČlanak 87.","Potrebno je brisati stavke 3. i 7. budući da iznimke koje se odnose na NSZ-e ograničene na pravne osobe iz članka 84. (pogrešno navedeno 83.) stavka 1. stvaraju paralelni model koji odstupa od temeljne svrhe neprofitnog zadružnog stanovanja. Ovim se iznimkama omogućuje smještaj radnika i modeli stanovanja za poslodavce unutar okvira NSZ-a, iako se radi o konceptualno različitim modelima te unatoč činjenici da smještaj radnika osim za pravne osobe iz članka 84. nije dozvoljen.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nStavci 3. i 7. će se preformulirati kako bi se jasnije definirale iznimke uz partnerstva predviđena člankom 84. i s time omogućilo stambeno zbrinjavanje većem broju građana pod povoljnijim uvjetima bez međusobne konkurencije stambenih modela."]
[216,"EUROPSKA ZADRUGA MOBA HOUSING SCE ZA ZADRUŽNO STANOVANJE S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","RASPOLAGANJE STANOVIMA,\nČlanak 87.","Članak 87.\nStavak 1.\nPrijedlog: Dozvoliti podnajam u specifičnim situacijama u kojima primjerice stanar izbiva određeni period izvan stana zbog opravdanog razloga, a bez promjene prebivališta.\nStavak 2.\nPropisivanje doživotnog i nasljednog prava najma kao obveznog rješenja nije u skladu s temeljnim načelima zadrugarstva. Članstvo u zadruzi ne može biti automatski nasljedno, već isključivo dobrovoljno. Obvezna nasljednost prava najma može dovesti do situacije u kojoj nasljednici ne zadovoljavaju kriterije za korištenje priuštivog stanovanja te kriterije za članstvo u zadruzi. \nPrijedlog: Formulirati odredbu tako da pravo najma može biti doživotno i/ili nasljedno, ali se isto uređuje pravilima zadruge, uz mogućnost propisivanja obveze NSZ da razmotriti zahtjev nasljednika za članstvo te ga prioritetno primi u članstvo u slučaju zadovoljavanja svih kriterija.\nStavci 3. i 7.\nIznimke koje se odnose na NSZ-e ograničene na pravne osobe iz članka 84. (pogrešno navedeno 83.) stavka 1. stvaraju paralelni model koji odstupa od temeljne svrhe neprofitnog zadružnog stanovanja. Ovim iznimkama omogućuje se smještaj radnika i poslodavački modeli stanovanja unutar okvira NSZ-a, iako se radi o konceptualno različitim modelima te iako je smještaj radnika osim za pravne osobe iz članka 84. nedozvoljen.\nPrijedlog: Brisati stavke 3. i 7. \nStavak 5.\nRazlozi za jednostrani raskid ugovora trebali bi obuhvaćati i kršenja pravila i internih pravila zadruge.\nPrijedlog: Dopuniti odredbu upućivanjem i na pravilnike zadruge i ugovor o najmu kao mjerodavne akte za definiranje povreda obveza najmoprimaca.\nStavak 6.\nOpća zabrana korištenja stanova NSZ-a za smještaj radnika nije primjerena u kontekstu dugoročnog i srednjoročnog najma. Velik dio radnika, uključujući osobe sa stalnim boravkom, suočen je s ozbiljnim problemima dostupnosti stanovanja. Potpuna zabrana onemogućuje NSZ-ima da odgovore na stvarne društvene potrebe. Pritom stanovanje u NSZ doprinosi društvenoj koheziji.\nPrijedlog: Omogućiti smještaj radnika u srednjoročnom i dugoročnom najmu, uz mogućnost propisivanja kvota ili dodatnih kriterija pravilima zadruge.","Djelomično prihvaćen","Podnajam podrazumijeva zaradu na stanu za koji je dobivena potpora, tako da nije prihvatljiv prijedlog u ovom modelu stanovanja. Vlasništvo posebnog dijela zgrade omogućava njegovog vlasnika da čini sa stanom što ga je volja, a najam i posebno onaj pod povoljnim uvjetima ostvarenim uz državne potpore ne.  \n\nU stavku 2. će se izvršiti korekcija nasljednog prava. \n\nStavci 3. i 7. će se preformulirati kako bi se jasnije definirale iznimke uz partnerstva predviđena člankom 84. i s time omogućilo stambeno zbrinjavanje većem broju građana pod povoljnijim uvjetima bez međusobne konkurencije stambenih modela. \n\nJednostrani raskid ugovora o najmu treba biti krajnja mjera i jasno zakonski određena kako bi najmoprimci imali sigurnost doma. Upravo kako je propisano u predloženom tekstu stavka 5. daje najmoprimcima sigurnost i povećava vjerojatnost udruživanja u NSZ kao model povoljnog stanovanja. NSZ imaju osnovnu zadaću osiguranje povoljnog stanovanja za svoje članove, pa nije jasno koje bi to druge odredbe internih akata zadruge mogle biti uvjet za jednostrani raskid.\n\nStavak 6. će se preformulirati kako bi se poboljšao izričaj i zabranio najam stana za veći broj osoba, sukladno Zakonu o upravljanju i održavanju zgrada. Međutim, s ovom primjedbom se zapravo teži istom cilju koji je bio predviđen stavcima 3. i 7. te člankom 84. a to je stambeno zbrinjavanje zaposlenika. U tom kontekstu treba naglasiti da se stambeni modeli članstva i partnerstva međusobno ne isključuju, nego omogućavaju kvalitetnije rješavanje iznimno zahtjevnog pitanja nedostajućih stanova za povoljni najam."]
[217,"ZADRUGA ZA ETIČNO FINANCIRANJE","RASPOLAGANJE STANOVIMA,\nČlanak 88.","Stavak 3.\n\nOgraničavanje nužnih rezervi neprofitnih stambenih zadruga na najviše 2 % godišnjih troškova nije usklađeno s poslovnom i financijskom logikom zadružnog modela. Neprofitne stambene zadruge temelje se na dugoročnom upravljanju zajedničkom imovinom i postupnoj akumulaciji kapitala radi osiguravanja sredstava za redovito i izvanredno održavanje, energetsku obnovu, prilagodbu zgrada promjenama potreba članova te buduću gradnju ili širenje zadružnog stambenog fonda. Osim toga, rezerve imaju važnu ulogu u omogućavanju solidarne potpore članovima u izvanrednim životnim situacijama, poput privremenog gubitka prihoda, bolesti ili drugih socijalnih rizika.\n\nPrestrogo i rigidno ograničenje visine rezervi može dugoročno ugroziti financijsku stabilnost, otpornost i održivost neprofitnih stambenih zadruga, osobito u razdobljima povećanih troškova održavanja, rasta cijena energenata ili potrebe za većim ulaganjima u obnovu zgrada.\n\nPredlažemo povećati dopušteni iznos nužnih rezervi ili, alternativno, prepustiti određivanje njihove visine pravilima neprofitne stambene zadruge, uz osiguravanje odgovarajućeg nadzora, transparentnosti i izvještavanja, kako bi se istodobno zaštitio javni interes i omogućilo odgovorno dugoročno financijsko upravljanje.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom NSZ će imati prilike za dobivanje obimnih potpora za svoj rad, tako da povećanje obvezne pričuve nije primjereno. S obzirom da se NSZ bave gradnjom zgrada i da se pri tome raspolaže s milijunskim iznosima, predloženi iznos obvezne pričuve je u skladu s praksom starijih članica EU koje više desetljeća prakticiraju neprofitno zadrugarstvo. \n\nNSZ imaju propisanu jasnu svrhu kao i okvir djelovanja prema uzoru na tradiciju neprofitnog zadrugarstva starijih članica EU, te ukoliko uspiju to sve kvalitetno odraditi bit će najveća pomoć zadrugarima, a neke druge usluge nisu u opisu djelovanja NSZ i mogle bi odvraćati koncentraciju od osnove svrhe te uvoditi nepotrebne nedefinirane odnose između zadrugara."]
[218,"EUROPSKA ZADRUGA MOBA HOUSING SCE ZA ZADRUŽNO STANOVANJE S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","RASPOLAGANJE STANOVIMA,\nČlanak 88.","Članak 88.\nStavak 3.\nOgraničavanje nužnih rezervi na najviše 2% godišnjih troškova nije u skladu s poslovnom logikom zadruga. Zadružni model temelji se na dugoročnoj akumulaciji kapitala radi održavanja, obnove i nove gradnje zajedničke infrastrukture, kao i solidarne pomoći članovima (uslijed gubitka posla, zdravstvenih problema i sl.). Strogo ograničenje rezervi može ugroziti financijsku stabilnost i otpornost NSZ-a.\nPrijedlog: Povećati dopušteni iznos rezervi ili prepustiti njihovo određivanje pravilima zadruge, uz nadzor i transparentnost.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom NSZ će imati prilike za dobivanje obimnih potpora za svoj rad, tako da povećanje obvezne pričuve nije primjereno. S obzirom da se NSZ bave gradnjom zgrada i da se pri tome raspolaže s milijunskim iznosima, predloženi iznos obvezne pričuve je u skladu s praksom starijih članica EU koje više desetljeća prakticiraju neprofitno zadrugarstvo. \n\nNSZ imaju propisanu jasnu svrhu kao i okvir djelovanja prema uzoru na tradiciju neprofitnog zadrugarstva starijih članica EU, te ukoliko uspiju to sve kvalitetno odraditi bit će najveća pomoć zadrugarima, a neke druge usluge nisu u opisu djelovanja NSZ i mogle bi odvraćati koncentraciju od osnove svrhe te uvoditi nepotrebne nedefinirane odnose između zadrugara."]
[219,"ZADRUGA ZA ETIČNO FINANCIRANJE","RASPOLAGANJE STANOVIMA,\nČlanak 89.","Stavak 3.\n\nPropisivanje roka od šest mjeseci za isplatu uloga članu koji istupa iz neprofitne stambene zadruge može biti neprikladno s obzirom na financijsko stanje zadruge, strukturu njezinih prihoda te fazu životnog ciklusa zgrade. Neprofitne stambene zadruge upravljaju dugoročnom imovinom s ograničenom likvidnošću, a obveza brzog povrata uloga može dovesti do poremećaja u novčanim tokovima, potrebe za zaduživanjem ili odgode nužnih ulaganja u održavanje i obnovu.\n\nDodatno, važeći Zakon o zadrugama dopušta povrat uloga u roku do tri godine, čime se osigurava veća financijska stabilnost i prilagodljivost zadruga različitim poslovnim okolnostima. Propisivanje znatno kraćeg roka u ovom Zakonu dovodi do normativne nedosljednosti i neopravdanog odstupanja od općeg zadružnog okvira.\n\nPredlažemo omogućiti da se rok i dinamika povrata uloga uređuju pravilima neprofitne stambene zadruge i ugovorom o najmu, uz propisivanje zakonske gornje granice povrata, čime bi se istodobno zaštitila prava članova i osigurala financijska održivost zadruge.","Djelomično prihvaćen","Prilikom zakonskog definiranja roka za povrat uloga potrebno je odmjeriti štetne posljedice za obje strane. S obzirom da je svrha članstva u NSZ osiguranje povoljnog najma stana, povrat uloga u primjerenom roku zadrugaru koji napušta zadrugu jedan je od bitnih elemenata povjerenja u udruživanje u ovaj tip zadruge. Isto tako, NSZ treba uložiti dodatne napore da joj zadrugari ne odlaze. S druge strane, odlazak zadrugara i veći iznosi povrata u kraćem periodu mogli bi dovesti u pitanje funkcioniranje NSZ, te je potrebno predvidjeti rok unutar kojega zadruga može osigurati potrebna sredstva.  \nIz navedenoga slijedi korekcija stavka 3. i produljenje roka povrata na najviše dvanaest mjeseci."]
[220,"EUROPSKA ZADRUGA MOBA HOUSING SCE ZA ZADRUŽNO STANOVANJE S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","RASPOLAGANJE STANOVIMA,\nČlanak 89.","Članak 89.\nStavak 3.\nRok od šest mjeseci za isplatu uloga članu koji izlazi iz NSZ-a može biti neprikladan s obzirom na financijsko stanje zadruge i fazu životnog ciklusa zgrade. Zakon o zadrugama predviđa rok do tri godine za povrat uloga, a kraći rok može dovesti do problema s likvidnošću ili potrebe za zaduživanjem.\nPrijedlog: Omogućiti da se rok i dinamika povrata uloga uređuju pravilima zadruge i ugovorom o najmu, uz gornju granicu propisanu zakonom.","Djelomično prihvaćen","Prilikom zakonskog definiranja roka za povrat uloga potrebno je odmjeriti štetne posljedice za obje strane. S obzirom da je svrha članstva u NSZ osiguranje povoljnog najma stana, povrat uloga u primjerenom roku zadrugaru koji napušta zadrugu jedan je od bitnih elemenata povjerenja u udruživanje u ovaj tip zadruge. Isto tako, NSZ treba uložiti dodatne napore da joj zadrugari ne odlaze. S druge strane, odlazak zadrugara i veći iznosi povrata u kraćem periodu mogli bi dovesti u pitanje funkcioniranje NSZ, te je potrebno predvidjeti primjeren rok unutar kojega zadruga može osigurati potrebna sredstva, bez stvaranja nepotrebno otežavajućih okolnosti za članove koji žele napustiti zadrugu.  \nIz navedenoga slijedi korekcija stavka 3. i produljenje roka povrata na najviše dvanaest mjeseci."]
[221,"ZADRUGA ZA ETIČNO FINANCIRANJE","RASPOLAGANJE STANOVIMA,\nČlanak 90.","Stavak 1.\n\nOgraničenje poslovne namjene na najviše 20 % ukupne građevinske površine zgrade u načelu je opravdano i u skladu s ciljem očuvanja pretežito stambene namjene neprofitnih stambenih zadruga. Međutim, postojeća formulacija ne uzima u obzir zajedničke prostore koji prvenstveno služe stanarima, a koji u zadružnim projektima često predstavljaju sastavni dio standarda stanovanja. Nije jasno smatraju li se zajedničke radionice, kuhinje, praonice rublja, višenamjenski prostori ili slični sadržaji stambenom ili poslovnom namjenom, osobito u situacijama kada se povremeno koriste i za aktivnosti otvorene široj zajednici. Takva nejasnoća može u praksi dovesti do restriktivnih i neujednačenih tumačenja koja bi neopravdano ograničila razvoj zadružnih modela stanovanja.\n\nPredlažemo izrijekom propisati da se zajednički prostori koje primarno koriste stanari neprofitne stambene zadruge smatraju stambenom namjenom, neovisno o tome koriste li se povremeno i za aktivnosti dostupne široj zajednici, pod uvjetom da takvo korištenje ne mijenja njihovu osnovnu funkciju.\n⸻\n\nStavak 2.\n\nKorištenje tržišne zakupnine za poslovne prostore može biti prihvatljivo u slučajevima kada se svi ostvareni prihodi u cijelosti i trajno koriste za smanjenje najamnina, održavanje stambenog fonda ili financiranje nove neprofitne gradnje. Međutim, prodaja poslovnih prostora ne doprinosi dugoročnoj priuštivosti najma u neprofitnim stambenim zadrugama te dovodi do trajnog gubitka izvora prihoda koji bi inače služio ostvarivanju javnog interesa.\n\nDodatno, izričito propisivanje obveze primjene isključivo tržišne zakupnine ne ostavlja prostor neprofitnim stambenim zadrugama da, u skladu sa svojim pravilima i društvenom svrhom, poslovne prostore daju u zakup po nižim cijenama putem javnog ili internog natječaja, primjerice za društveno korisne, socijalne ili lokalne djelatnosti, niti da takve prostore koriste za vlastitu gospodarsku djelatnost. Takvo ograničenje nije u skladu s neprofitnim zadružnim modelom, u kojem poslovni prostori nisu izvor tržišne dobiti, već instrument dugoročnog osiguravanja priuštivosti stanovanja.\n\nNeprofitni karakter zadruge očituje se upravo u tome da se ostvareni prihodi ne distribuiraju članovima kao dobit, već se u cijelosti reinvestiraju u ciljeve zadruge, uključujući smanjenje najamnina, održavanje postojećeg stambenog fonda i razvoj novih neprofitnih stambenih projekata.\n\nPredlažemo ukloniti obvezu primjene isključivo tržišne zakupnine za poslovne prostore neprofitnih stambenih zadruga. Predlažemo omogućiti da neprofitna stambena zadruga, u skladu sa svojim pravilima, odredi nižu zakupninu ili posebne uvjete korištenja poslovnih prostora ako se time ostvaruje njezina društvena svrha. Također predlažemo izrijekom dopustiti da neprofitna stambena zadruga u poslovnim prostorima obavlja vlastitu gospodarsku djelatnost, uz uvjet da se sav ostvareni prihod koristi isključivo za smanjenje najamnina, održavanje stambenog fonda ili novu neprofitnu gradnju. Konačno, predlažemo zabraniti prodaju poslovnih prostora kako bi se očuvao integritet zgrade u kolektivnom vlasništvu i dugoročna priuštivost stanovanja.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nZajednički prostori koji su namijenjeni svakodnevnoj uporabi stanarima bit će definirani Pravilnikom iz članka 4. koji će uzeti u obzir specifičnosti zadružnog stanovanja. Takvi prostori ne smatraju se poslovnim prostorom dok se u njima ne odvijaju naplatne aktivnosti. \n\nS obzirom da NSZ s ovim Zakonom imaju pravo na potpore za gradnju nije predviđeno otvarati sive zone za profitno ili poluprofitno djelovanje. \n\nOdluka o prodaji poslovnih prostora je poslovna odluka svake NSZ, a Zakonom je jasno propisano da svi komercijalni prihodi od zakupa ili prodaje moraju biti usmjereni u izvršenje osnovne svrhe NSZ. \n\nNSZ imaju propisanu jasnu svrhu kao i okvir djelovanja prema uzoru na tradiciju neprofitnog zadrugarstva starijih članica EU, tako da obavljanje poslova izvan propisanog okvira nije prihvatljivo. Navedeno predstavlja bitno određenje s obzirom na moguće brojne potpore i status neprofitne zadruge za realizaciju svoje osnovne svrhe."]
[222,"JELENA GROBENSKI","RASPOLAGANJE STANOVIMA,\nČlanak 90.","U savjetovanju sudjelujem kao upraviteljica Stambene zadruge Prva za druge koja je formalno osnovana i u procesu registracije.\nStavak 1. - Potrebno je uzeti u obzir specifičnost NSZ po pitanju zajedničkih prostora koji povećavaju kvalitetu zgrade i dodatno osiguravanje priuštivosti te proizlaze direktno iz potreba stanara definiranih kroz participativno projektiranje.\nStavak 2. - Prodaja poslovnih prostora ne doprinosi dugoročnoj priuštivosti najma NSZ te ne treba biti omogućena. Poslovni prostori u okviru NSZ  trebaju doprinositi priuštivosti, što uključuje da zadruga koristi dio prostora za vlastitu gospodarsku djelatnost putem koje smanjuje najamninu, poboljšava kvalitetu zgrade, ulaže u daljnju neprofitnu gradnju ili ih ima mogućnost davati u najam po cijeni manjoj od tržišne a u svrhu ispunjava potreba šire zajednice.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nZajednički prostori koji su namijenjeni svakodnevnoj uporabi stanarima bit će definirani Pravilnikom iz članka 4. koji će uzeti u obzir specifičnosti zadružnog stanovanja. Takvi prostori ne smatraju se poslovnim prostorom dok se u njima ne odvijaju naplatne aktivnosti. \n\nS obzirom da NSZ s ovim Zakonom imaju pravo na potpore za gradnju nije predviđeno otvarati sive zone za profitno ili poluprofitno djelovanje. \n\nOdluka o prodaji poslovnih prostora je poslovna odluka svake NSZ, a Zakonom je jasno propisano da svi komercijalni prihodi od zakupa ili prodaje moraju biti usmjereni u izvršenje osnovne svrhe NSZ. \n\nNSZ imaju propisanu jasnu svrhu kao i okvir djelovanja prema uzoru na tradiciju neprofitnog zadrugarstva starijih članica EU, tako da obavljanje poslova izvan propisanog okvira nije prihvatljivo. Navedeno predstavlja bitno određenje s obzirom na moguće brojne potpore i status neprofitne zadruge za realizaciju svoje osnovne svrhe."]
[223,"EUROPSKA ZADRUGA MOBA HOUSING SCE ZA ZADRUŽNO STANOVANJE S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","RASPOLAGANJE STANOVIMA,\nČlanak 90.","Članak 90.\nStavak 1.\nOgraničenje poslovne namjene na najviše 20% građevinske površine u načelu je opravdano, ali formulacija ne uzima u obzir zajedničke prostore koji služe stanarima. Nije jasno smatraju li se zajedničke radionice, kuhinje, praonice ili višenamjenski prostori stambenom ili poslovnom namjenom, što može dovesti do restriktivnih tumačenja u praksi.\nPrijedlog: Izrijekom navesti da se zajednički prostori koje koriste stanari smatraju stambenom namjenom, čak i kada se povremeno koriste za aktivnosti dostupne široj zajednici.\nStavak 2.\nKorištenje tržišne zakupnine za poslovne prostore je prihvatljivo ako se ostvareni prihodi u cijelosti koriste za smanjenje najamnina i novu neprofitnu gradnju. Prodaja poslovnih prostora ne doprinosi dugoročnoj priuštivosti najma NSZ. Potrebno je osigurati da poslovni prostori ostanu sredstvo ostvarivanja priuštivosti, a ne cilj sam po sebi. Izričito propisivanje korištenja poslovnih prostora uz tržišnu zakupninu ne ostavlja prostor da zadruga, sukladno svojim pravilima i društvenoj svrsi, poslovni prostor iznajmi po nižoj cijeni temeljem javnog ili internog natječaja, ili koristi za vlastitu gospodarsku djelatnost. Takvo ograničenje nije u skladu s neprofitnim zadružnim modelom, u kojem se poslovni prostori koriste kao instrument dugoročne priuštivosti, a ne kao izvor tržišne dobiti. Neprofitnost je sadržana u tome da se prihodi ne distribuiraju kao profit članovima, nego se u potpunosti reinvestiraju u ciljeve zadruge i osiguravanje dugoročno priuštivog neprofitnog stambenog fonda (najamnina, održavanje, nova gradnja).\nPrijedlog: Ukloniti obvezu primjene isključivo tržišne zakupnine za poslovne prostore NSZ-a. Omogućiti da NSZ, sukladno svojim pravilima, odredi nižu zakupninu ili posebne uvjete korištenja poslovnih prostora ako se time ostvaruje društvena svrha zadruge. Izrijekom dopustiti da NSZ u poslovnim prostorima obavlja vlastitu gospodarsku djelatnost, uz uvjet da se sav ostvareni prihod koristi isključivo za smanjenje najamnina, održavanje stambenog fonda ili novu neprofitnu gradnju. Zabraniti prodaju poslovnih prostora kako bi se zadržao integritet zgrade u kolektivnom vlasništvu.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nZajednički prostori koji su namijenjeni svakodnevnoj uporabi stanarima bit će definirani Pravilnikom iz članka 4. koji će uzeti u obzir specifičnosti zadružnog stanovanja. Takvi prostori ne smatraju se poslovnim prostorom dok se u njima ne odvijaju naplatne aktivnosti. \n\nS obzirom da NSZ s ovim Zakonom imaju pravo na potpore za gradnju nije predviđeno otvarati sive zone za profitno ili poluprofitno djelovanje. \n\nOdluka o prodaji poslovnih prostora je poslovna odluka svake NSZ, a Zakonom je jasno propisano da svi komercijalni prihodi od zakupa ili prodaje moraju biti usmjereni u izvršenje osnovne svrhe NSZ. \n\nNSZ imaju propisanu jasnu svrhu kao i okvir djelovanja prema uzoru na tradiciju neprofitnog zadrugarstva starijih članica EU, tako da obavljanje poslova izvan propisanog okvira nije prihvatljivo. Navedeno predstavlja bitno određenje s obzirom na moguće brojne potpore i status neprofitne zadruge za realizaciju svoje osnovne svrhe."]
[224,"UDRUŽENJE ARHITEKATA MEĐIMURJA","RASPOLAGANJE STANOVIMA,\nČlanak 90.","Zgrade stambenih zadruga projektiraju se kroz rane i strukturirane participativne procese u kojima budući korisnici zajednički definiraju prostorni program, tipologije stanovanja i zajedničke sadržaje, u skladu sa svojim potrebama i životnim opredjeljenjima. \nSpecifičnost takvih zgrada često su zajednički prostori – poput zajedničkih kuhinja, radionica, višenamjenskih dvorana ili prostora za zajedničko gospodarstvo – čime se smanjuje površina pojedinih stanova, te u konačnici i same zgrade bez gubitka standarda. Takve prostore zadruga može povremeno davati u zakup kako bi od dobivenih sredstava smanjila stanarine ili uložila u zgradu. Dakle, navedeni prostori nisu ni stambeni ni poslovni u smislu kako to ovaj zakon definira. \nPredlaže se uvođenje pojma ‘zajednički prostori u zgradama NSZ’, a koji se može detaljnije razraditi pravilnikom o kvaliteti i drugim značajkama stambenih nekretnina.","Djelomično prihvaćen","Dodatno će se naglasiti u članku 86. primjena podzakonskog akta u kojem će biti propisan standardni sadržaj, oprema i uređenje zgrada za priuštivo stanovanje s kojim će se obuhvatiti i specifičnosti zadružnog stanovanja.  \n\nS obzirom da NSZ s ovim Zakonom imaju pravo na potpore za gradnju nije predviđeno otvarati sive zone za profitno ili poluprofitno djelovanje."]
[225,"UDRUŽENJE HRVATSKIH ARHITEKATA","RASPOLAGANJE STANOVIMA,\nČlanak 90.","Zgrade stambenih zadruga projektiraju se kroz rane i strukturirane participativne procese u kojima budući korisnici zajednički definiraju prostorni program, tipologije stanovanja i zajedničke sadržaje, u skladu sa svojim potrebama i životnim opredjeljenjima. \nSpecifičnost takvih zgrada često su zajednički prostori – poput zajedničkih kuhinja, radionica, višenamjenskih dvorana ili prostora za zajedničko gospodarstvo – čime se smanjuje površina pojedinih stanova, te u konačnici i same zgrade bez gubitka standarda. Takve prostore zadruga može povremeno davati u zakup kako bi od dobivenih sredstava smanjila stanarine ili uložila u zgradu. Dakle, navedeni prostori nisu ni stambeni ni poslovni u smislu kako to ovaj zakon definira. \nPredlaže se uvođenje pojma ‘zajednički prostori u zgradama NSZ’, a koji se može detaljnije razraditi pravilnikom o kvaliteti i drugim značajkama stambenih nekretnina.","Djelomično prihvaćen","Dodatno će se naglasiti u članku 86. primjena podzakonskog akta u kojem će biti propisan standardni sadržaj, oprema i uređenje zgrada za priuštivo stanovanje s kojim će se obuhvatiti i specifičnosti zadružnog stanovanja.  \n\nS obzirom da NSZ s ovim Zakonom imaju pravo na potpore za gradnju nije predviđeno otvarati sive zone za profitno ili poluprofitno djelovanje."]
[226,"ZADRUGA ZA ETIČNO FINANCIRANJE","POTPORE ZA NEPROFITNE STAMBENE ZADRUGE,\nČlanak 92.","Stavak 1.\n\nOgraničavanje kruga subjekata ovlaštenih za dodjelu potpora neprofitnim stambenim zadrugama isključivo na jedinice lokalne samouprave i državu može nepotrebno suziti dostupnost financiranja i usporiti razvoj zadružnih projekata. U praksi, značajan dio javnih sredstava za stanovanje, energetsku obnovu ili društvenu infrastrukturu dodjeljuje se putem javnih ustanova i drugih javnopravnih tijela, čije isključenje iz ovog sustava smanjuje fleksibilnost i učinkovitost provedbe Zakona.\n\nPredlažemo proširiti krug subjekata ovlaštenih za dodjelu potpora neprofitnim stambenim zadrugama i na javne ustanove te druga javna tijela, čime bi se povećala dostupnost financiranja, potaknula provedba projekata na različitim razinama vlasti i smanjila isključiva ovisnost o lokalnim programima priuštivog stanovanja.\n\n⸻\n\nStavak 2.\nUvjetovanje dodjele potpora potpunom usklađenošću projekata neprofitnih stambenih zadruga s programima priuštivog stanovanja jedinica lokalne samouprave može dovesti do situacija u kojima se zadrugama onemogućuje pristup potporama, iako njihovi projekti u cijelosti ispunjavaju ciljeve i kriterije ovoga Zakona. Pravo na potpore time postaje ovisno o postojanju, kvaliteti i ažurnosti programa pojedine jedinice lokalne samouprave, što stvara nejednak položaj neprofitnih stambenih zadruga i dovodi do teritorijalnih razlika koje nisu utemeljene na stvarnim potrebama stanovanja.\n\nTakvo rješenje osobito nepovoljno pogađa sredine koje nemaju administrativne ili stručne kapacitete za izradu programa priuštivog stanovanja ili u kojima ne postoji politička volja za njihovo donošenje, iako objektivno postoji potreba za razvojem zadružnih stambenih inicijativa.\n\nPredlažemo propisati minimalni nacionalni okvir prava na potpore za neprofitne stambene zadruge iz stavka 1. točaka 3. i 4. ovoga članka (povrat poreza na dodanu vrijednost i dugoročni povoljni zajam), koji bi vrijedio neovisno o postojanju ili sadržaju programa priuštivog stanovanja jedinica lokalne samouprave, pod uvjetom da su ispunjeni svi ostali zakonom propisani kriteriji. Time bi se osigurala ravnopravnost, predvidljivost i stvarna dostupnost potpora za razvoj neprofitnog zadružnog stanovanja na cijelom području Republike Hrvatske.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nČlankom 84. omogućeno je partnerstvo s brojnim organizacijama koje mogu osigurati potpore za rad NSZ. \n\nProgrami priuštivog stanovanja predstavljaju temelj za raspodjelu ograničenih resursa JLS i Republike Hrvatske za potrebe priuštivog stanovanja, tako da planovi NSZ predstavljaju neizostavni dio planiranja. Iz tog razloga ovim Zakonom su predviđena rješenja i u slučaju kada JLS nije u stanju izraditi Program priuštivog stanovanja."]
[227,"JELENA GROBENSKI","POTPORE ZA NEPROFITNE STAMBENE ZADRUGE,\nČlanak 92.","U savjetovanju sudjelujem kao upraviteljica Stambene zadruge Prva za druge koja je formalno osnovana i u procesu registracije.\nStavak 1. - povećati dostupnost financiranja kroz omogućavanja dodjele potpora NSZ-ima javnim ustanovama i drugim javnim tijelima.\nStavak 2. - Ako NSZ ispunjavaju druge kriterije, trebala bi moći dobiti potpore neovisno o kvaliteti programa jedinice lokalne samouprave, čime bi se potaknuo razvoj neprofitnog zadružnog stanovanja i u JLS s manjim kapacitetia, što je moguće kroz definiranje minimalnog nacionalnog okvira za potpore.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nČlankom 84. omogućeno je partnerstvo s brojnim organizacijama koje mogu osigurati potpore za rad NSZ. \n\nProgrami priuštivog stanovanja predstavljaju temelj za raspodjelu ograničenih resursa JLS i Republike Hrvatske za potrebe priuštivog stanovanja, tako da planovi NSZ predstavljaju neizostavni dio planiranja. Iz tog razloga ovim Zakonom su predviđena rješenja i u slučaju kada JLS nije u stanju izraditi Program priuštivog stanovanja."]
[228,"PRAVO NA GRAD","POTPORE ZA NEPROFITNE STAMBENE ZADRUGE,\nČlanak 92.","Stavak 2 - Kako bi se snažnije potaknuo razvoj modela neprofitnih stambenih zadruga koji je u začetku, smatramo da je poželjno definirati minimalni nacionalni okvir prava na potpore za NSZ-e iz stavka 1., točaka 3. i 4. (povrat PDV-a, dugoročni povoljni zajam) koji vrijedi neovisno o Programu  PSJS-a, u slučaju da su zadovoljeni svi ostali kriteriji. Time bi se izbjegle moguće situacije da se onemogući razvoj modela NSZ unutar JLSa koji nemaju snažne administrativne kapacitete, ali imaju potrebu i mogućnost razvoja takvog modela.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nProgrami priuštivog stanovanja predstavljaju temelj za raspodjelu ograničenih resursa JLS i Republike Hrvatske za potrebe priuštivog stanovanja, tako da planovi NSZ predstavljaju neizostavni dio planiranja. Iz tog razloga ovim Zakonom su predviđena rješenja i u slučaju kada JLS nije u stanju izraditi Program priuštivog stanovanja."]
[229,"PRAVO NA GRAD","POTPORE ZA NEPROFITNE STAMBENE ZADRUGE,\nČlanak 92.","Stavak 1 - Kako bi se omogućila veća dostupnost financiranja potrebno je proširiti krug subjekata ovlaštenih za dodjelu potpora NSZ-ima na javne ustanove i druga javna tijela.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen. \nČlankom 84. omogućeno je partnerstvo s brojnim organizacijama koje mogu osigurati potpore za rad NSZ."]
[230,"EUROPSKA ZADRUGA MOBA HOUSING SCE ZA ZADRUŽNO STANOVANJE S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","POTPORE ZA NEPROFITNE STAMBENE ZADRUGE,\nČlanak 92.","Članak 92.\nStavak 1.\nPrijedlog: Proširiti krug subjekata ovlaštenih za dodjelu potpora NSZ-ima na javne ustanove i druga javna tijela. Time se povećava dostupnost financiranja i smanjuje ovisnost o lokalnim programima.\nStavak 2.\nUvjetovanje dodjele potpora potpunom usklađenošću s programima JLS-a može dovesti do situacija u kojima se NSZ-ama onemogućuje pristup potporama iako njihovi projekti u cijelosti ispunjavaju ciljeve zakona. Pravo na potporu NSZ-a uvjetovano postojanjem i sadržajem programa priuštivog stanovanja JLS-a stvara nejednak položaj NSZ-a ovisno o stupnju administrativne i političke volje pojedine JLS i onemogućuje razvoj zadružnih inicijativa u sredinama koje nemaju kapacitete za izradu takvih programa.\nPrijedlog: Propisati minimalni nacionalni okvir prava na potpore za NSZ-e iz stavka 1. Točaka 3. i 4. (povrat PDV-a, dugoročni povoljni zajam) koji vrijedi neovisno o postojanju ili kvaliteti programa JLS-a, u slučaju zadovoljavanja svih ostalih kriterija.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nČlankom 84. omogućeno je partnerstvo s brojnim organizacijama koje mogu osigurati potpore za rad NSZ. \n\nProgrami priuštivog stanovanja predstavljaju temelj za raspodjelu ograničenih resursa JLS i Republike Hrvatske za potrebe priuštivog stanovanja, tako da planovi NSZ predstavljaju neizostavni dio planiranja. Iz tog razloga ovim Zakonom su predviđena rješenja i u slučaju kada JLS nije u stanju izraditi Program priuštivog stanovanja."]
[231,"ZADRUGA ZA ETIČNO FINANCIRANJE","NADZOR,\nČlanak 95.","Neprofitne stambene zadruge nisu javnopravna tijela, već privatnopravni subjekti u vlasništvu i pod upravljanjem svojih članova. U tom kontekstu, imenovanje povjerenika predstavlja ozbiljno zadiranje u temeljna upravljačka prava članova zadruge i odstupanje od osnovnih načela zadružnog prava, osobito načela autonomije i demokratskog upravljanja.\n\nTakav mehanizam nije primjeren zadružnom modelu te može dovesti do neopravdanog ograničavanja samoupravljanja, bez jasnog razgraničenja između nadzora nad korištenjem javnih sredstava i izravnog preuzimanja upravljačkih funkcija.\n\nPredlažemo umjesto imenovanja povjerenika omogućiti jedinicama lokalne samouprave sudjelovanje u nadzornom odboru neprofitne stambene zadruge, uz jasno definirana prava i ovlasti, uključujući pravo veta na one odluke koje mogu imati bitan utjecaj na ostvarivanje svrhe priuštivog stanovanja i zaštitu javnog interesa.\n\nU slučaju da neprofitna stambena zadruga nastavi djelovati protivno svrsi priuštivog stanovanja ili uvjetima pod kojima su dodijeljene javne potpore ili ustupljena javna imovina, predlažemo propisati jasne i automatske posljedice, uključujući trenutačno ukidanje svih javnih potpora, obvezu povrata iskorištenih sredstava te raskid ugovora o pravu građenja ili drugih ugovora na temelju kojih je korištena javna imovina. Time bi se osigurala učinkovita zaštita javnog interesa, uz istodobno očuvanje temeljnih načela zadružnog upravljanja.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom NSZ će imati prilike za dobivanje obimnih potpora za svoj rad od strane JLS i Republike Hrvatske. S obzirom na iznose mogućih potpora, a na temelju više desetljeća iskustava u radu takvih zadruga u starijim članicama EU, odredba o mogućnosti imenovanja povjerenika za one NSZ koje i nakon upozorenja ne usklade svoj rad sa Zakonom, ima puno opravdanje. \nOsim navedenoga, nakon negativnih iskustava domaće javnosti sa stambenim zadrugama u nedavnoj prošlosti, potrebno je zakonskim odredbama osigurati povjerenje novih zadrugara i djelovati odvraćajuće."]
[232,"JELENA GROBENSKI","NADZOR,\nČlanak 95.","U savjetovanju sudjelujem kao upraviteljica Stambene zadruge Prva za druge koja je formalno osnovana i u procesu registracije.\nStavak 1. točka 1 - Nije jasan temelj za imenovanje povjerenika za zadrugu kao privatni subjekt. U okviru zadružnog modela, JLS mogu sudjelovati u nadzornom odboru i imati pravo veta na odluke s negativnim učinkom na cilj osiguravanja priuštivog stanovanja.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom NSZ će imati prilike za dobivanje obimnih potpora za svoj rad od strane JLS i Republike Hrvatske. S obzirom na iznose mogućih potpora, a na temelju više desetljeća iskustava u radu takvih zadruga u starijim članicama EU, odredba o mogućnosti imenovanja povjerenika za one NSZ koje i nakon upozorenja ne usklade svoj rad sa Zakonom, ima puno opravdanje. \nOsim navedenoga, nakon negativnih iskustava domaće javnosti sa stambenim zadrugama u nedavnoj prošlosti, potrebno je zakonskim odredbama osigurati povjerenje novih zadrugara i djelovati odvraćajuće."]
[233,"EUROPSKA ZADRUGA MOBA HOUSING SCE ZA ZADRUŽNO STANOVANJE S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","NADZOR,\nČlanak 95.","Članak 95.\nStavak 1. točka 1\nZadruge nisu javna tijela, već privatni subjekti. Imenovanje povjerenika znači oduzimanje upravljačkih prava članovima zadruge.\nPrijedlog: Omogućiti JLS-u sudjelovanje u nadzornom odboru NSZ s pravom veta na određene odluke koje mogu utjecati na ostvarivanje svrhe priuštivog stanovanja. U slučaju da NSZ nastavi djelovati protivno svrsi priuštivog stanovanja, potrebno je propisati trenutačno ukidanje javnih potpora, povrat iskorištenih sredstava te raskid ugovora o pravu građenja ili drugih ugovora kojima je korištena javna imovina.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen.\nOvim Zakonom NSZ će imati prilike za dobivanje obimnih potpora za svoj rad od strane JLS i Republike Hrvatske. S obzirom na iznose mogućih potpora, a na temelju više desetljeća iskustava u radu takvih zadruga u starijim članicama EU, odredba o mogućnosti imenovanja povjerenika za one NSZ koje i nakon upozorenja ne usklade svoj rad sa Zakonom, ima puno opravdanje. \nOsim navedenoga, nakon negativnih iskustava domaće javnosti sa stambenim zadrugama u nedavnoj prošlosti, potrebno je zakonskim odredbama osigurati povjerenje novih zadrugara i djelovati odvraćajuće."]