{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":5,"n_cols":6,"rows_kept":5,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću o ažuriranom Obrascu zakonodavnih aktivnosti Ministarstva pravosuđa, uprave i digitalne transformacije za 2026. godinu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"IGOR BARLEK","OBRAZAC ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI","Pridružujem se komentaru POLITISCOPE koji se odnosi na nužno osnaživanje resursa AZOP-a u jasno vidljivim okolnostima značajnog širenja opsega visokostručnih poslova i aktivnosti. AZOP se proteklih nekoliko godina pod sadašnjim vodstvom na EU razini dokazao kao istaknuto nadzorno tijelo u području zaštite osobnih podataka, prvenstveno svojim radom, angažmanom, profesionalnošću i stručnošću, svojim na razini EU jedinstvenim ulaganjima u edukacije obveznika GDPR-a, ali i po izuzetnoj stručnosti zaposlenika AZOP-a. Neophodno je osigurati visokostručne kadrove i proširiti stručne timove AZOP-a, kao jedine relevantne nacionalne institucije u području zaštite osobnih podataka i nadzora već prisutne implementacije visokorizičnih AI sustava u RH."]
[2,"POLITISCOPE","OBRAZAC ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI","Predlaže se uvrštavanje izmjena Zakona o provedbi Opće uredbe o zaštiti podataka u Obrazac zakonodavnih aktivnosti za 2026. godinu.\n\nAgencija za zaštitu osobnih podataka (AZOP) nalazi se u kritičnom institucionalnom trenutku. Većina sistematiziranih radnih mjesta nije popunjena, pri čemu je ključni uzrok nekompetitivnost plaća. Jednim dijelom ovo ograničenje proizlazi upravo iz Zakona o provedbi Opće uredbe o zaštiti podataka (dalje: Zakon o provedbi), koji u članku 10. zaposlenike Agencije svrstava u kategoriju državnih službenika. Nužno je zaposlenicima AZOP-a vratiti status javnih službenika koji su imali prethodno usvajanju Zakona o provedbi. Postojeći normativni okvir onemogućava adekvatno vrednovanje poslova koji se obavljaju na presjeku prava, informacijskih tehnologija i naprednih digitalnih sustava te dugoročno onemogućava privlačenje i zadržavanje visoko specijaliziranih stručnjaka. Posljedično, natječaji za zapošljavanje se učestalo poništavaju kao neuspješni, dok u posljednje vrijeme Agenciju napuštaju i neki od njezinih najiskusnijih zaposlenika. Svi istaknuti rizici ozbiljno prijete ugrožavanjem kontinuiteta i kvalitete rada Agencije.\nIstodobno se opseg poslova povezanih s provedbom Opće uredbe o zaštiti podataka (GDPR) kontinuirano povećava, dok će AZOP od 2026. godine započeti i s provedbom nadzora nad visokorizičnim sustavima umjetne inteligencije, sukladno Aktu o umjetnoj inteligenciji. Riječ je o regulatornim obvezama koje zahtijevaju visoku razinu specijaliziranog znanja, tehničkog razumijevanja i institucionalne stabilnosti.\nHitnim izmjenama Zakona o provedbi Opće uredbe o zaštiti podataka moguće je barem kratkoročno upravljati ovim prepoznatim i dokumentiranim rizicima. Predstavnici AZOP-a su u više navrata pred nadležnim saborskim odborima istaknuli potrebu da se zaposlenicima Agencije vrati status javnih službenika, čime bi se omogućilo primjerenije uređenje plaća zaposlenika. Takva mjera izravno je povezana s obvezom države da osigura stvarnu neovisnost i učinkovitost nadzornog tijela, kako je propisano člankom 52. GDPR-a i člankom 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima.\n\nDodatno, opravdano je razmotriti brisanje ili izmjenu postojećih odredbi Zakona o provedbi koje se odnose na video-nadzor, koje su dovele do situacije u kojoj AZOP ima obvezu provođenja terenskih nadzora nad kamerama koje postavljaju stanari u stambenim zgradama. Takva regulacija predstavlja nesrazmjerno opterećenje ograničenih resursa Agencije te odstupa od prakse drugih država članica.\n\nIzmjene Zakona o provedbi Opće uredbe o zaštiti podataka potrebno je provesti bez odgode, u prvom tromjesečju 2026. godine, u hitnoj proceduri, kao reformsku mjeru (RM) za koju postoji iznimka od obveze provedbe prethodne procjene učinka propisa. Predložene izmjene ne uvode nove materijalne obveze za građane ni poduzetnike, već isključivo osiguravaju provedivost već postojećih europskih obveza Republike Hrvatske i stabilnost nadležnog nadzornog tijela.\n\nNije moguće izgraditi tehnološki suvereno, sigurno i demokratsko digitalno društvo ako se iz procesa digitalne transformacije sustavno izostavlja uspostava učinkovitog zakonskog i institucionalnog okvira za zaštitu osobnih podataka i digitalnih prava građana. Osiguravanje temeljnih uvjeta za nastavak učinkovitog rada Agencije za zaštitu osobnih podataka stoga nije tek jedan od zahtjeva ili prijedloga aktera civilnog i privatnog sektora – radi se ponajprije o obvezi Republike Hrvatske koja proizlazi iz Ustava i temeljnih ugovora Europske unije. \nRepublika Hrvatska treba snažne, neovisne i kapacitirane institucije koje će štititi prava i dostojanstvo građana od negativnih učinaka digitalnih tehnologija i koncentrirane moći globalnih tehnoloških aktera. Izmjene Zakona o provedbi Opće uredbe o zaštiti podataka prvi su i neizostavni korak."]