{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":18,"n_cols":6,"rows_kept":18,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Prijedlog uredbe o obavljanju civilne službe u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i načinu financiranja "]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA","Uredbu o načinu obavljanja civilne službe u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i načinu financiranja","Općenito:\nHrvatska obrtnička komora ukazuje na regulativu Zakona o obrani u pogledu civilne službe kroz koje se prava civilnih ročnika propisuju općenito za sve ročnike te se ne razlikuje postupanje ovisno o specifičnosti u pogledu prava i obveza iz obveznih osiguranja za ročnike različitog radnopravnog statusa, posebice obrtnika kao samozaposlenih osoba te radnika zaposlenih kod obrtnika i naučnika u slučaju njihova pozivanja u civilnu službu. O tim posebnostima izrazito je važno voditi računa, kako u pogledu prava i obveza ne bi bili dovedeni u nejednak položaj.\nUzimajući u obzir sve posebnosti statusa obrtnika kao samozaposlene osobe, obrtnika kao poslodavca i mentora u procesu naukovanja, predlažemo, sukaldno zakonima i usvojenim Uredbama razraditi i učiniti javno dostupnima upute o načinu ostvarivanja prava ročnika ovisno o njihovu statusu:\n- obrtnika kao samozaposlene osobe\n- radnika kod obrtnika\n- naučnika u obrtničkoj radionici, odnosno odraslih osoba na naukovanju.\nPosebice predlažemo voditi računa o ročnicima koji sami koriste mjere potpora za samozapošljavanje, odnosno radnika i naučnika za koje poslodavci koriste mjere poticanja zapošljavanja, kako bi se u svakoj pojedinačnoj situaciji unaprijed predvidio način njenog rješavanja u svrhu osiguravanja pravne sigurnosti. \nTakođer je potrebno voditi računa da obrtnici ne budu prekomjerno opterećeni u pogledu potrebne administracije i financijskih obveza s jedne strane, a kako ročnici ne bi bili zakinuti za prava koja već ostvaruju s druge strane.\nPotrebno je odgovoriti i na pitanja na koji način poslodavac postupa sa radnicima koji su zaposleni na određeno, a obavljaju civilnu službu u JLS, može li obrtnik koji je jedini zaposleni u obitelji ili čija bi odsutnost ugrozila poslovanje obrta odgoditi civilnu službu kao što je Zakonom o obrani omogućeno za novake, te da li se za vrijeme civilne službe obrt može paralelno obavljati ili ga je potrebno zatvoriti (jer u statusu mirovanja vlasnik obrta i dalje mora plaćati doprinose)?\nHrvatska obrtnička komora započela je konzultacije sa svim nadležnim tijelima i institucijama te očekujemo nastavak uspostavljene kvalitetne suradnje i nadalje kako bi se sva pitanja koja se odnose na obrtnike pravovremeno razriješila."]
[2,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","Uredbu o načinu obavljanja civilne službe u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i načinu financiranja","Prije svega dajemo opći komentar kako obrazloženja obiju Uredbi ne sadrže obrazloženja pojedinih odredbi iz kojih bi bili razvidni razlozi i svrha njihova donošenja, već samo sadržajno prepričavaju odredbe na koje se odnose. Time nažalost nije omogućena detaljnija analiza predloženih odredbi, pa predlažemo obrazloženja doraditi i kako bi se prevenirala različita tumačenja pojedinih odredbi i njihova moguća neujednačena primjenu diljem RH.\nNadalje, vezano uz mogućnost služenja civilne službe, kao što smo isticali prije izmjena i dopuna Zakona o obrani,  iz predloženih podzakonskih propisa, kao niti iz važećeg, noveliranog Zakona o obrani, nije dovoljno jasno koji će civilni obveznici obavljati službu u tijelu nadležnom za civilnu zaštitu (čl. 24. st. 2. Zakona o obrani) u trajanju od tri mjeseca, a koji „iznimno“ u jedinicama lokalne samouprave u trajanju od četiri mjeseca (čl. 24. st. 4. Zakona o obrani) te tko će o tome i kako točno odlučivati. O kakvoj se iznimci (čl. 24. st. 4. Zakona o obrani) radi nije razvidno niti iz teksta predloženih odredbi niti iz njihova obrazloženja. U medijskim istupima nadležni ministar je najavio da „oni koji će služiti u civilnoj zaštiti ostaju kao dio pričuve, a osobe koje ne žele uopće imati veze sa sustavom idu u jedinice lokalne samouprave“ , no isto bi za adekvatno razmatranje razloga i opravdanosti distinkcije kako je propisana te kriterija po kojima se određuje upućivanje ročnika na vršenje civilne službe u jedinice lokalne samouprave ili u tijelo nadležno za civilnu zaštitu, trebalo biti jasno propisano. \n\nPri tome ističemo da niti podzakonski akti koji su doneseni nakon stupanja na snagu i vezno za ZiD Zakona o obrani (NN broj 136/25) ne propisuju navedene kriterije, iako su isti trebali biti propisani. Naime, člankom 11. ZiD Zakona o obrani, kojim se mijenja članak 24. stavak 7. Zakona o obrani, propisano je da će se upućivanje osoba u civilnu službu u tijelu državne uprave nadležnom za civilnu službu i iznimno u jedinice lokalne i područne samouprave, odrediti u skladu s kriterijima iz čl. 21.n. stavka 2. ovog Zakona te na temelju programa srednjeg obrazovanja i stečenih vještina i kompetencija. Članak 21.n. stavak 2. Zakona pak upućuje na članak 21.g. stavak 5. Zakona, a kojim je propisano da mjerila i postupke za ocjenu zdravstvene sposobnosti novaka i ročnika pravilnikom propisuje ministar obrane uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo. Međutim, Pravilnikom o mjerilima i postupcima za ocjenu zdravstvene sposobnosti novaka i ročnika (Narodne novine br. 155/2015), koji je donesen temeljem članka 21.g. stavak 5. Zakona o obrani, nisu propisani kriteriji temeljem kojih će odlučivati koji ročnici od onih koji istaknu priziv savjesti će civilnu službu obavljati u tijelu državne uprave nadležnom za civilnu služnu, a koji u jedinicama lokalne i područne samouprave. \n\nStoga je pravilnikom na koji se upućuje u ZiD Zakona o obrani, propušteno definirati navedene kriterije, a koji propust je potrebno korigirati izmjenama i dopunama navedenoga pravilnika. Obzirom da su pozivi prvim ročnicima već upućeni, do izmjena i dopuna navedenoga pravilnika moguće je navedene kriterije propisati i sada, Uredbom o načinu obavljanja civilne službe u JLPS i Uredbom o načinu obavljanja civilne službe u TDU, što ovim putem i predlažemo\n\nPropisivanje navedenih kriterija i njihovo pojašnjenje smatramo bitnim uzimajući u obzirom bitno različito služenje civilne službe ovisno o tome je li riječ o jedinici lokalne samouprave ili tijelu državne uprave - kako vezano za ukupno vrijeme trajanja civilne službe, dnevni odlazak kući ili ostanak u prostorima tijela državne uprave za vrijeme trajanja civilne službe, tako i vezano za pravila obavljanja civilne službe i program osposobljavanja civilnih ročnika, kao i naknadu koju će dobivati."]
[3,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","Uredbu o načinu obavljanja civilne službe u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i načinu financiranja","Pučka pravobraniteljica je prethodno dala mišljenje na Prijedlog zakona o izmjenama i  dopunama Zakona o obrani (Narodne novine br. 73/2013, 75/2015, 27/2016, 110/2017, 30/2018, 70/2019, 155/2023, 136/2025), tijekom savjetovanja sa zainteresiranom javnošću, a zatim i na saborskim odborima tijekom redovnog postupka donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani (dalje u tekstu: ZID Zakona o obrani), koji je Hrvatski sabor donio na sjednici 24. listopada 2025. godine. Iako veći dio tih komentara nije uvažen, i dalje ostajemo pri istima, te ih, uvažavajući usvojeni zakonski tekst, imamo u vidu i prilikom analize podzakonskih propisa koji se donose temeljem navedenog Zakona. \nIzmeđu ostalih, jedna od općenitih opaski na ZID Zakon o obrani bila je, i još uvijek jest, da je prijedlogu ove zakonske izmjene nedostajao pregled pozitivnih propisa koji su bili predmetom  izmjena te njihovog odnosa s predloženim ZID Zakona o obrani, s obzirom da je njegovim stupanjem na snagu prestao važiti Zakon o civilnoj službi (NN br. 25/03). Time je Zakon o obrani postao temeljni i jedini zakonski propis koji regulira civilnu službu, pri čemu se pojedini aspekti civilne službe naknadno uređuju pravilnikom i uredbama."]
[4,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","Uredbu o načinu obavljanja civilne službe u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i načinu financiranja","Centar za mirovne studije upozorava da Prijedlog uredbe o obavljanju civilne službe u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave civilnu službu u praksi svodi na fizički rad u komunalnim i sličnim djelatnostima, poput održavanja javnih površina, čišćenja i drugih manualnih poslova. Takvo normativno usmjerenje nosi ozbiljan rizik da se civilna služba pretvori u oblik prisilnog rada te da se koristi kao zamjena za redovno zaposlene komunalne radnike, što je suprotno ustavnom jamstvu prava na prigovor savjesti i međunarodnim standardima zabrane prisilnog rada.\n\nPosebno zabrinjava činjenica da je mjesečna novčana naknada za obavljanje civilne službe na lokalnoj razini predviđena u iznosu od 100 eura, što je višestruko ispod svakog standarda dostojanstvenih uvjeta života. Takvo rješenje ima potencijalno diskriminatoran učinak prema osobama slabijeg socioekonomskog statusa te uvodi klasnu dimenziju u ostvarivanje ustavnog prava, jer civilna služba postaje dostupna i podnošljiva samo onima koji imaju dodatnu financijsku ili obiteljsku podršku.\n\nUredba u potpunosti zanemaruje potrebe osoba s invaliditetom, ne predviđa razumne prilagodbe niti uključuje ikakvu procjenu sigurnosti rada, iako se radi o poslovima koji mogu biti fizički zahtjevni i rizični. Izostanak zaštitnih mehanizama, procjene rizika i standarda zaštite na radu dovodi do situacije u kojoj se civilni ročnici tretiraju kao jeftina radna snaga na raspolaganju jedinicama lokalne samouprave, a ne kao nositelji zaštićenog ustavnog prava.\n\nSmatramo da ovakav koncept civilne službe na lokalnoj razini ozbiljno dovodi u pitanje njezin civilni, nenasilni i dostojanstveni karakter te da postoji visok rizik od kršenja načela zabrane prisilnog rada, jednakosti i ljudskog dostojanstva. Predlažemo da se Prijedlog uredbe temeljito preispita s aspekta ljudskih prava, socijalne pravednosti i zaštite ranjivih skupina, kako bi se spriječilo da civilna služba postane instrument jeftinog rada umjesto legitimne alternative vojnoj službi"]
[5,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","Uredbu o načinu obavljanja civilne službe u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i načinu financiranja,\nČlanak 3.","Člankom 3. st. 5. Uredbe o načinu obavljanja civilne službe u JLPS propisano je da civilni ročnik poslove obavlja neposrednom fizičkom aktivnošću. \nMeđutim, postavlja se pitanje svrsishodnosti ove odredbe iz aspekta javnog interesa, odnosno najbolje iskoristivosti znanja i vještina ročnika koji će obavljati ovu službu s obzirom na njihovo stečeno obrazovanje i radne vještine. Obzirom da izostaje definicija predmetnog pojma u kontekstu ovoga propisa, iz kojeg bi bilo razvidno što se podrazumijeva pod pojmom neposredne fizičke aktivnosti, nije moguće kvalitetnije analizirati predmetnu odredbu te bi istu trebalo u tome smislu dopuniti i dodatno obrazložiti."]
[6,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","Uredbu o načinu obavljanja civilne službe u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i načinu financiranja,\nČlanak 3.","Člankom 3. Uredbe o načinu obavljanja civilne službe u JLPS propisana je mogućnost obavljanja civilne službe i u trgovačkom društvu (koncesionaru) kojemu je jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave ustupila obavljanje poslova iz stavka 1. ovoga članka, kao i u udrugama upisanim u Registar udruga Republike Hrvatske, koje na području jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave djeluje u području od interesa za sustav civilne zaštite, te u gradskim društvima Crvenog križa. Također su navedeni poslovi koje civilni ročnici mogu obavljati u tim društvima, odnosno udrugama. \nMeđutim, u članku 11. ZiD Zakona o obrani, kojim se mijenja članak 24. Zakona o obrani, stavku 4. ovog članka, navodi se da civilni ročnici, iznimno, mogu obavljati civilnu službu u jedinicama lokalne i područne samouprave te nije propisana mogućnost obavljanja službe u trgovačkim društvima (koncesionarima) ili udrugama koje djeluju na području JLPS. Dakle, Uredbom se propisuje mogućnost obavljanja civilne službe koja nije sadržana u zakonskim odredbama na temelju kojih se ova Uredba donosi.  No, uredba donesena na temelju zakona ima svrhu razraditi način provedbe zakonskih odredbi, a ne uvoditi nova prava, obveze ili mogućnosti koje zakon ne predviđa.\nUkoliko bi navedene odredbe ipak ostale u Uredbi, ukazujemo bitnim da  iz navedenih odredbi, kao niti iz njihovog obrazloženja, nije razvidno o kakvim je koncesionarima odnosno udrugama riječ, obzirom da predložena odredba može obuhvaćati čitav niz trgovačkih društava i udruga, kao i one kojima ustupljeni poslovi iz stavka 1. mogu biti samo dio djelatnosti kojima se bave. Slijedom navedenoga, ukoliko Uredbom ostane propisana mogućnost obavljanja civilne službe kod trgovačkim društava (koncesionara) i udruga, smatramo potrebnim u obrazloženju ovih odredbi detaljnije propisati o kojim trgovačkim društvima i udrugama je riječ, pa čak i kroz primjere nekih od takvih trgovačkih društava i udruga u pojedinim jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave. Također smatramo potrebnim jasnije propisati da se u slučaju obavljanja civilne službe kod koncesionara, poslovi civilnih ročnika odnose isključivo na djelatnosti koje su koncesionarima ustupljene od strane jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Također smatramo potrebnim dodatno pojasniti odredbu iz stavka 4. ovog članka kako bi bilo razvidno što podrazumijevaju poslovi potpore gradskim društvima Crvenog križa u njihovim aktivnostima, a radi ujednačene primjene navedene odredbe u svim JLPS."]
[7,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","Uredbu o načinu obavljanja civilne službe u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i načinu financiranja,\nČlanak 4.","Člankom 4. stavkom 2. Uredbe o načinu obavljanja civilne službe u JLPS propisano je da se godišnjim planom utvrđuju upravna tijela i pravne osobe čiji osnivač je jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te, ako imaju potpisan sporazum iz članka 3. stavaka 2. i 4. ove Uredbe, koncesionari i udruge koje na području jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave djeluju u području od interesa za sustav civilne zaštite, u kojima će se obavljati poslovi civilne službe, vrsta poslova koji će se obavljati i broj obveznika civilne službe koji godišnje mogu biti primljeni radi obavljanja tih poslova.\n\nMeđutim, iz prijedloga Uredbe, kao niti ostalih propisa, nije razvidno kako će se postupiti ukoliko broj raspoloživih mjesta za obavljanje civilne službe ne bude dostatan obzirom na broj civilnih ročnika koji bi trebali obavljati službu u JLPS, kao i što to znači za civilne obveznike, odnosno hoće li se iz JPLS „prebacivati“ u civilnu zaštitu i obratno te po kojim kriterijima ili će rasporediti u civilnu službu narednim godišnjim planom. \n\nPredlažemo navedene situacije predvidjeti Uredbama i propisati način njihovog rješavanja."]
[8,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","Uredbu o načinu obavljanja civilne službe u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i načinu financiranja,\nČlanak 5.","Čl. 5. st. 1. propisuje da će jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave obveznicima civilne službe koji su upućeni  na obavljanje civilne službe na njezino područje osigurati uvjete za obavljanje civilne službe.\n\nMeđutim, iz teksta navedene odredbe nije jasno na što se točno odnose “uvjeti” za obavljanje civilne službe. Kako bi se ova odredba ujednačeno primjenjivala u svim JLPS, smatramo bitnom detaljnije obrazložiti što sve podrazumijevaju uvjeti za obavljanje civilne službe. \n\nUjedno ukazujemo da iz Uredbe o načinu obavljanja civilne službe u JLPS nije razvidno tko osigurava sredstva rada i opremu, što pojedinim JLPS, i potencijalno civilnim ročnicima koji kod istih budu upućeni na služenje civilne službe, može biti problematično s obzirom na različite financijske mogućnosti JLPS."]
[9,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","Uredbu o načinu obavljanja civilne službe u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i načinu financiranja,\nČlanak 8. ","Čl. 8. st. 1. propisuje da se vrijeme obavljanja civilne službe produžava za svaki dan samovoljnog i neopravdanog izostanka civilnog ročnika s civilne službe, kao i za svaki dan u kojem civilni ročnik neopravdano odbije obavljati poslove u primatelju civilnih ročnika. Međutim, tekst odredbe niti njezino obrazloženje pobliže ne navode što predstavlja neopravdan izostanak niti što bi ulazilo u (ne)opravdano odbijanje obavljanja poslova, odnosno koji uvjeti moraju biti ispunjeni da  ročnik može opravdano izostati odnosno odbiti obavljanje poslova. Već i primjerično navođenje ovakvih situacija, u obrazloženju odredbe, olakšalo bi njezinu ujednačenu primjenu."]
[10,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","Uredbu o načinu obavljanja civilne službe u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i načinu financiranja,\nČlanak 10.","Čl. 10. propisuje da ako u vrijeme služenja civilne službe jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave sazna za postojanje okolnosti koje sukladno propisima o obrani utječu na tijek služenja civilne službe, najkasnije u roku od sedam dana od dana saznanja za te okolnosti će o tome izvijestiti Ministarstvo. Iz teksta odredbe nije razvidno koje su to okolnosti koje sukladno propisima o obrani utječu na tijek služenja civilne službe, što bi trebalo pojasniti barem u obrazloženju Uredbe kao i navesti kojim su propisima iste točno propisane."]
[11,"MIRELA BOJIĆ","Uredbu o načinu obavljanja civilne službe u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i načinu financiranja,\nČlanak 11.","MATICA HRVATSKIH SINDIKATA\nuz članak 11.\nKad se u civilnu službu poziva zaposlena osoba tj. radnik, ni on na temelju civilne službe ne ostvaruje pravo na plaću, a to znači niti na doprinose za mirovinski staž. Zakon o radu propisuje kako radni odnos kroz vrijeme civilne službe miruje iz čega proizlazi odjava iz mirovinskog osiguranja i gubitak radnog staža. Jedine mogućnosti zaštite prava radnika su uplata minimalnih doprinose za mirovinsko osiguranje bez isplate plaće, ili eventualno zadržavanje statusa pune zaposlenosti uz isplatu plaće i uplatu doprinosa za vrijeme izostanku radnika s posla zbog civilne službe, što je na dispoziciji poslodavca i ovisi o njegovim mogućnostima. U svakom slučaju, obje ove varijante predstavljaju prebacivanje sigurnosti radnika u radnom odnosu na teret njegova poslodavca i to za vrijeme obavljanja građanske dužnosti u obrani kroz civilnu službu. Propisano pravilo Zakona o radu za mirovanje radnog odnosa, za zaposlene osobe u odnosu na nezaposlene osobe u civilnoj službi ima za posljedicu stavljanje u nepovoljniji radni a time i financijski status, što ima i dugotrajno negativan učinak na stjecanje prava na mirovinu na kraju radnog vijeka."]
[12,"HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA","Uredbu o načinu obavljanja civilne službe u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i načinu financiranja,\nČlanak 11.","uz članak 11.\nNejasno je zašto ova Uredba predlaže propisati da JLS civilnom ročniku za vrijeme obavljanja civilne službe isplaćuje neoporezivu mjesečnu naknadu u iznosu od 100,00 eura, dok Uredba o načinu obavljanja civilne službe u TDU u članku 7. propisuje da civilni ročnik za vrijeme civilne službe prima mjesečnu neoporezivu novčanu naknadu u iznosu od 250,00 eura, koja naknada se isplaćuje na tekući ili žiro račun civilnog ročnika. Pri tome civilna služba koja se obavlja u JLS traje četiri mjeseca te osam sati na dan, dok civilna služba u TDU nadležnom za civilnu zaštitu traje tri mjeseca i civilni obveznici su za to vrijeme smješteni u prostorima civilne zaštite\n\nPredviđeni iznos „neoporezive novčane naknade“ od 100,00 eura smatramo posve nedostatnim za ročnike obrtnike. Naime, tako propisani iznos ne pokriva niti 50% propisanih najnižih iznosa obveznih doprinosa obrtnika koji porez na dohodak plaća u paušalnom iznosu, a još daleko manje obvezu za doprinose obrtnika koji plaća porez na dobit.\nNaime, kod civilnog služenja vojne obveze u jedinici loklane samouprave, kao ni u tijelu državne uprave nadležnom za civilnu zaštitu, nije predviđeno zapošljavanje već samo pravo na neoporezivu naknadu i na zdravstveno osiguranje civilnog ročnika. Za obrtnika kao samozaplenu osobu to znači izbor ili ostaviti obrt otvorenim i pri tome bez mogućnosti obavljanja djelatnosti i ostvarivanja primitaka plaćati obveze za mirovinsko osiguranje ili obrt zatvoriti pa time ostati bez dijela mirovinskog staža za vrijeme trajanja civilne službe.\nSituaciju dodatno čine složenom slučajevi obrtnika koji su obrt započeli koristeći mjere samozapošljavanja. Ako za vrijeme civilnog služenja odluče obrt zatvoriti, to bi značilo raskid ugovora o korištenju mjere samozapošljavanja i povrat sredstava potpore. Skrećemo pozornost kako je Zakonom o obrani predviđena mogućnost odgode civilne službe u slučaju otvaranja novog obrta, ali najdulje do godine dana, dok su dosadašnje su mjere samozapošljavanja ugovarane na dulji rok."]
[13,"HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA","Uredbu o načinu obavljanja civilne službe u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i načinu financiranja,\nČlanak 11.","uz članak 11.\nKad se u civilnu službu poziva zaposlena osoba tj. radnik, ni on na temelju civilne službe ne ostvaruje pravo na plaću, a to znači niti na doprinose za mirovinski staž. Zakon o radu propisuje kako radni odnos kroz vrijeme civilne službe miruje iz čega proizlazi odjava iz mirovinskog osiguranja i gubitak radnog staža. Jedine mogućnosti zaštite prava radnika su uplata minimalnih doprinose za mirovinsko osiguranje bez isplate plaće, ili eventualno zadržavanje statusa pune zaposlenosti uz isplatu plaće i uplatu doprinosa za vrijeme izostanku radnika s posla zbog civilne službe, što je na dispoziciji poslodavca i ovisi o njegovim mogućnostima. U svakom slučaju, obje ove varijante predstavljaju prebacivanje sigurnosti radnika u radnom odnosu na teret njegova poslodavca i to za vrijeme obavljanja građanske dužnosti u obrani kroz civilnu službu.\nPropisano pravilo Zakona o radu za mirovanje radnog odnosa, za zaposlene osobe u odnosu na nezaposlene osobe u civilnoj službi ima za posljedicu stavljanje u nepovoljniji radni a time i financijski status, što ima i dugotrajno negativan učinak na stjecanje prava na mirovinu na kraju radnog vijeka."]
[14,"HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA","Uredbu o načinu obavljanja civilne službe u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i načinu financiranja,\nČlanak 11.","uz članak 11.\nNaučnici su treća skupina osoba koje mogu biti pozvane u civilnu službu, a u odnosu na njih problem je izostanak zakonskih odredbi o pravima učenika na redovnom školovanju, kao i osoba koje su u sustavu obrazovanja odraslih. U postupanju u praksi svakako treba voditi računa o zaštiti njihovih prava i interesa u pogledu stjecanja zanimanja, a posebice u slučajevima korištenja mjera Hrvatskog zavoda za zapošljavanje kako se korištenje mjera ne bi poremetilo i izazvalo gubitak prava zbog civilne službe."]
[15,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","Uredbu o načinu obavljanja civilne službe u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i načinu financiranja,\nČlanak 11.","Članak 11. Uredbe o načinu obavljanja civilne službe u JLPS i članak 7. Uredbe o načinu obavljanja civilne službe u TDU\nUredba o načinu obavljanja civilne službe u JLPS u članku 11. propisuje da jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave civilnom ročniku za vrijeme obavljanja civilne službe isplaćuje neoporezivu mjesečnu naknadu u iznosu od 100,00 eura, dok Uredba o načinu obavljanja civilne službe u TDU u članku 7. propisuje da civilni ročnik za vrijeme civilne službe prima mjesečnu neoporezivu novčanu naknadu u iznosu od 250,00 eura, koja naknada se isplaćuje na tekući ili žiro račun civilnog ročnika. Pri tome civilna služba koja se obavlja u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave traje četiri mjeseca te osam sati na dan, dok civilna služba u tijelu državne uprave nadležnom za civilnu zaštitu traje tri mjeseca i civilni obveznici su za to vrijeme smješteni u prostorima civilne zaštite. \nIz obrazloženja predloženih podzakonskih propisa niti iz drugih dostupnih izvora nije razvidno temeljem kojih kriterija su utvrđeni ovi iznosi naknada, te nije poznato postoje li kakvi izračuni temeljem kojih su ovi iznosi utvrđeni. U svakom slučaju, predloženi iznosi su generalno niski, uzimajući u obzir da civilno služenje u tijelu državne uprave nadležnom za civilnu zaštitu u potpunosti onemogućava rad tijekom služenja, a civilno služenje u JLPS onemogućava rad tijekom služenja u velikoj mjeri, pa tako onda i privređivanje za snošenje različitih osobnih, ali i obiteljskih troškova. Pri tome civilno služenje u JLPS moguće čak nosi i troškove za civilne ročnike, imajući u vidu da predloženim propisima, kao niti Zakonom o obrani, nije propisano da bi civilni ročnici u JLPS imali pravo na naknadu putnih ili sličnih troškova. \nIznosi predloženih naknada su višestruko niži od iznosa minimalne plaće u RH za 2026. godinu koja, sukladno Uredbi o visini minimalne plaće za 2026. godinu (NN 132/2025), iznosi 1.050,00 eura u bruto iznosu. S obzirom na troškove prijevoza i prehrane, imajući u vidu da civilni ročnici u JLPS nemaju osiguran topli obrok, pitanje je može li naknada od 100,00 eura biti dostatna za prijevoz i topli obrok, ali i druge životne potrebe. Stoga se postavlja pitanje hoće li civilni ročnici koji se pozovu na priziv savjesti te koji budu upućeni na služenje civilne službe, naročito u JLPS (a pri čemu sami neće moći birati da li će obavljati civilnu službu u JLPS ili TDU), uopće moći koristiti ovo pravo s obzirom na svoje imovinske prilike, što čini pravo na priziv savjesti nejednako i nedovoljno dostupnim za one slabijeg imovnog statusa. \nVisinu predložene naknade za civilnu službu u JLPS  može se razmatrati i u kontekstu rada za opće dobro, koju obvezu također provode JLPS za radno sposobne korisnike zajamčene minimalne naknade. Pri tome visina zajamčene minimalne naknade (dalje u tekstu: ZMN) za radno sposobnu odraslu osobu trenutno iznosi 160,00 eura mjesečno.\nDodatno, u odnosu na civilne ročnike u tijelima civilne zaštite koji bi primali mjesečnu naknadu u iznosu od 250,00 eura, bitno je ukazati da isti, jednako kao ročnici na temeljnoj vojnoj obuci, borave 24 sata u smještajnim objektima previđenima za njihovo osposobljavanje, imaju raspored dnevnih aktivnosti, dežurstva itd., što proizlazi iz odredbi Prijedloga pravilnika o pravilima obavljanja civilne službe i programu osposobljavanja civilnih ročnika za stjecanje ključnih vještina i razine spremnosti obveznika civilne službe. \nMeđutim, unatoč navedenim sličnostima, visina naknade koja je predložena za ove civilne ročnike je višestruko niža od one koju dobivaju ročnici na temeljnoj vojnoj obuci. Uz razumijevanje da je intencija motiviranje mladih osoba za temeljnu vojnu obuku, ipak ukazujemo da se priziv savjesti ne smije penalizirati, kao i da je važno razmotriti poruku koja se šalje ovakvom razlikom u iznosu naknade (mladim ljudima koji će i jedni i drugi biti 24 sata dnevno na obuci i osposobljavanju za toliko različite naknade) u pogledu važnosti i korisnosti civilne zaštite u odnosu na vojsku i obranu. Naime, smatramo da je bitno voditi računa o važnosti civilne zaštite za zaštitu i spašavanja građana, materijalnih i kulturnih dobara i okoliša na teritoriju Republike Hrvatske od posljedica prirodnih, tehničko-tehnoloških velikih nesreća i katastrofa, otklanjanja posljedica terorizma i ratnih razaranja koja bi zahtijevala intervenciju osoba koje su prošle civilnu službu."]