{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":11,"n_cols":6,"rows_kept":11,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Akcijski plan za provedbu Nacionalnog plana upravljanja željezničkom infrastrukturom i uslužnim objektima i razvoja usluga željezničkog prijevoza za razdoblje do 2030. godine, za 2026. i 2027. godinu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"MIRO OPAČAK","AKCIJSKI PLAN ZA PROVEDBU NACIONALNOG PLANA UPRAVLJANJA ŽELJEZNIČKOM INFRASTRUKTUROM I USLUŽNIM OBJEKTIMA I RAZVOJA USLUGA ŽELJEZNIČKOG PRIJEVOZA ZA RAZDOBLJE DO 2030. GODINE, ZA 2026. I 2027. GODINU","Akcijski plan za provedbu Nacionalnog plana upravljanja željezničkom infrastrukturom i uslužnim objektima i razvoja usluga željezničkog prijevoza do 2030.\nRazdoblje: 2026. i 2027.\nFokus: gluhe i nagluhe osobe\n1. Uvod\n\nOvim Akcijskim planom utvrđuju se mjere i aktivnosti za razdoblje 2026. i 2027. godine kojima se osigurava pristupačno, uključivo i kvalitetno upravljanje željezničkom infrastrukturom i uslužnim objektima te razvoj usluga željezničkog prijevoza prilagođenih gluhim i nagluhim osobama. Plan je u skladu s Nacionalnim planom do 2030., Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom, Zakonom o suzbijanju diskriminacije i načelima univerzalnog dizajna.\n\n2. Opći cilj\n\nOsigurati gluhim i nagluhim osobama ravnopravan, siguran i samostalan pristup željezničkoj infrastrukturi, uslužnim objektima i uslugama željezničkog prijevoza kroz dostupne informacije, učinkovitu komunikaciju i prilagođene operativne postupke.\n\n3. Posebni ciljevi\n\nUnaprijediti sustave upravljanja infrastrukturom i uslužnim objektima s aspekta vizualne i digitalne pristupačnosti.\n\nRazviti željezničke usluge koje omogućuju samostalno korištenje prijevoza gluhim osobama.\n\nOjačati kompetencije zaposlenika za komunikaciju s gluhim i nagluhim osobama.\n\nUspostaviti sustavno praćenje potreba i zadovoljstva gluhih korisnika.\n\n4. Mjere i aktivnosti\nMjera 1: Pristupačno upravljanje informacijama u željezničkoj infrastrukturi\n\nOpis mjere: Osiguravanje dostupnih i razumljivih informacija u svim fazama putovanja.\n\nAktivnosti:\n\nUvođenje i standardizacija digitalnih vizualnih prikaza voznog reda, kašnjenja i promjena usluga u kolodvorima i uslužnim objektima.\n\nUgradnja vizualnih upozorenja i obavijesti u slučaju izvanrednih situacija.\n\nJedinstveni sustav piktograma i kratkih tekstualnih poruka.\n\nNositelji: HŽ Infrastruktura d.o.o., HŽ Putnički prijevoz d.o.o.\n\nRok provedbe: 2026.–2027.\n\nPokazatelji uspješnosti:\n\nBroj kolodvora s unificiranim vizualnim informacijskim sustavom\n\nBroj uslužnih objekata s vizualnim alarmima\n\nMjera 2: Razvoj pristupačnih usluga željezničkog prijevoza\n\nOpis mjere: Prilagodba usluga željezničkog prijevoza potrebama gluhih osoba.\n\nAktivnosti:\n\nRazvoj putničkih informacija u stvarnom vremenu putem mobilnih aplikacija i SMS/tekstualnih obavijesti.\n\nVideo obavijesti s titlovima i prijevodom na hrvatski znakovni jezik (HZJ).\n\nMogućnost tekstualne komunikacije s korisničkom podrškom.\n\nNositelji: HŽ Putnički prijevoz d.o.o., Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture.\n\nRok provedbe: 2026.\n\nPokazatelji uspješnosti:\n\nFunkcionalna mobilna aplikacija prilagođena gluhim osobama\n\nBroj dostupnih video sadržaja s titlovima/HZJ\n\nMjera 3: Pristupačni uslužni objekti i operativni postupci\n\nOpis mjere: Unapređenje uslužnih objekata (kolodvori, prodajna mjesta, čekaonice).\n\nAktivnosti:\n\nUvođenje vizualnih redomata i samoposlužnih kioska.\n\nJasno označeni informacijski punktovi.\n\nOperativni protokoli za komunikaciju bez oslanjanja na zvučne informacije.\n\nNositelji: HŽ Infrastruktura d.o.o., HŽ Putnički prijevoz d.o.o.\n\nRok provedbe: 2026.–2027.\n\nPokazatelji uspješnosti:\n\nBroj uslužnih objekata s prilagođenim komunikacijskim rješenjima\n\nMjera 4: Edukacija zaposlenika i razvoj kompetencija\n\nOpis mjere: Jačanje znanja i vještina zaposlenika.\n\nAktivnosti:\n\nObvezna edukacija o pravima i potrebama gluhih i nagluhih osoba.\n\nOsnovna obuka iz hrvatskog znakovnog jezika za osoblje u izravnom kontaktu s putnicima.\n\nSmjernice za postupanje u izvanrednim situacijama.\n\nNositelji: HŽ društva u suradnji s organizacijama gluhih osoba.\n\nRok provedbe: 2026.–2027.\n\nPokazatelji uspješnosti:\n\nBroj educiranih zaposlenika\n\nRezultati anketa zadovoljstva korisnika\n\nMjera 5: Sudjelovanje gluhih osoba i praćenje provedbe\n\nOpis mjere: Sustavno uključivanje korisnika.\n\nAktivnosti:\n\nOsnivanje savjetodavne skupine gluhih i nagluhih osoba.\n\nRedovita savjetovanja pri razvoju novih usluga i infrastrukturnih rješenja.\n\nGodišnje izvješćivanje o provedbi mjera.\n\nNositelji: Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture.\n\nRok provedbe: Kontinuirano.\n\nPokazatelji uspješnosti:\n\nBroj održanih savjetovanja\n\nBroj usvojenih preporuka\n\n5. Financiranje\n\nProvedba mjera financira se iz državnog proračuna, sredstava HŽ društava te fondova Europske unije u okviru projekata upravljanja infrastrukturom i razvoja usluga.\n\n6. Praćenje i izvještavanje\n\nPraćenje provedbe Akcijskog plana provodi se putem godišnjih izvješća za 2026. i 2027. godinu, s posebnim osvrtom na učinke za gluhe i nagluhe osobe.\n\n7. Zaključak\n\nProvedbom ovog Akcijskog plana osigurava se sustavno uključivanje gluhih i nagluhih osoba u upravljanje željezničkom infrastrukturom, uslužnim objektima i razvojem željezničkih usluga, čime se doprinosi jednakosti, sigurnosti i kvaliteti javnog prijevoza u Republici Hrvatskoj."]
[2,"ZLATKO ROGOŽAR","AKCIJSKI PLAN ZA PROVEDBU NACIONALNOG PLANA UPRAVLJANJA ŽELJEZNIČKOM INFRASTRUKTUROM I USLUŽNIM OBJEKTIMA I RAZVOJA USLUGA ŽELJEZNIČKOG PRIJEVOZA ZA RAZDOBLJE DO 2030. GODINE, ZA 2026. I 2027. GODINU","Opći komentar na dokument\nAkcijski plan za 2026. i 2027. godinu je važan jer povezuje ciljeve Nacionalnog plana do 2030. godine s konkretnim mjerama, nositeljima, rokovima i procjenom troškova. Ukupan procijenjeni trošak provedbe iznosi 338.406.831,00 eura, pri čemu najveći dio otpada na višegodišnji ugovor o javnoj usluzi prijevoza putnika (238.328.085,00 eura u razdoblju 2026.–2027.) .\nPozitivno je što dokument uvodi pokazatelje ishoda (npr. ukupni godišnji prijevoz putnika, udio integriranog prijevoza, zadovoljstvo putnika i količinu robe u intermodalnim prijevoznim jedinicama) . Međutim, na više mjesta postoji neusklađenost između: ciljanih vrijednosti pokazatelja za 2026. i 2027. godinu i rokova provedbe mjera koje bi trebale dovesti do tih ciljeva (npr. mjere s rokom do 2030. godine i bez planiranih sredstava u 2026.–2027.).\nZbog toga predlažem dorade koje povećavaju provedivost, mjerljivost i vezu između uloženog novca i stvarne kvalitete usluge.\nU nastavku prijedlozi:\n1) Uskladiti cilj “integrirani prijevoz” s rokovima provedbe\nDio dokumenta: Pokazatelji ishoda Posebnog cilja 2 i mjera 2.6 (integrirani prijevoz putnika)\nPrijedlog: Uskladiti ciljane vrijednosti udjela integriranog prijevoza putnika za 2026./2027. s realnim aktivnostima u tom razdoblju. Konkretno, predlažem jedno od sljedećeg:\n1. u mjeri 2.6 uvesti pokusnu provedbu (pilot) u 2026. i 2027. (npr. Zagreb u 2026., još jedno urbano područje u 2027.), ili\n2. prilagoditi ciljane vrijednosti pokazatelja za 2026./2027. tako da odražavaju činjenicu da je rok mjere 2.6 postavljen na četvrto tromjesečje 2030. godine.\nObrazloženje: U pokazateljima je predviđen rast udjela integriranog prijevoza na 5% u 2026. i 10% u 2027. , dok je mjera 2.6 planirana do 2030. i bez financijskih sredstava u 2026.–2027. . Bez međukoraka ili korekcije ciljeva postoji rizik da se pokazatelj ne može ostvariti ili se neće moći vjerodostojno pripisati provedenim aktivnostima.\n2) Za mjere s rokom 2028. i 2030. uvesti obvezne međurokove za 2026. i 2027.\nDio dokumenta: Mjera 1.1 (rok 2028.), mjera 1.4 (rok 2028.), mjera 2.2 (rok 2028.) te mjere 2.4, 2.5, 2.6 i 2.7 (rok 2030.)\nPrijedlog: Za svaku navedenu mjeru u tekstu dodati 2–4 mjerljiva godišnja rezultata (na primjer: “izrađena analiza”, “izrađen model provedbe”, “provedena pokusna provedba”, “izrađena evaluacija i plan širenja”).\nObrazloženje: Akcijski plan je za 2026.–2027., ali dio mjera ima završne rokove 2028. ili 2030. Bez međurokova praćenje u 2026.–2027. svodi se na opće izjave, a ne na upravljanje napretkom.\n3) Višegodišnji ugovor o javnoj usluzi prijevoza putnika – uz izvješće uvesti pokazatelje kvalitete\nDio dokumenta: Mjera 1.1 – pokazatelj rezultata je dostava godišnjeg izvješća o provedbi ugovora o javnoj usluzi\nPrijedlog: Uz administrativni pokazatelj (izvješće) u mjeri 1.1 i/ili samom ugovoru o javnoj usluzi uvesti obvezan skup pokazatelja kvalitete usluge, primjerice: točnost dolazaka i polazaka, broj otkazanih vlakova, raspoloživost voznog parka (udio dana u prometu), zadovoljstvo putnika (u skladu s pokazateljem iz dokumenta), te dostupnost informacija o prometovanju u stvarnom vremenu.\nObrazloženje: Dokument navodi da postojeći ugovor ne sadrži razvojnu komponentu te ga je potrebno izmijeniti radi kontinuiranih ulaganja u modernizaciju i vozni park . Razvojna komponenta treba biti vezana uz mjerljive rezultate koje putnik vidi i osjeti.\n4) Ugovor o javnoj usluzi prijevoza putnika – jasno definirati što je - razvojna komponenta\nDio dokumenta: Mjera 1.1 – razvojna komponenta\nPrijedlog: U tekst mjere 1.1 dodati kratku, jasnu definiciju razvojne komponente (npr. digitalizacija prodaje i informiranja, ulaganje u vozila i održavanje, standardi kvalitete i dostupnosti, uvođenje integriranog prijevoza) te navesti kako se prati izvršenje (godišnji plan ulaganja i izvještavanje po stavkama).\nObrazloženje: Bez definicije postoji rizik da “razvojna komponenta” ostane opća formulacija, iako je riječ o najvećem iznosu sredstava u cijelom Akcijskom planu .\n5) Informatizacija poslovnih procesa i alat za vozni red – ubrzati minimalnu funkcionalnost do 2027.\nDio dokumenta: Mjera 1.4 – predviđena je informatizacija i implementacija novog alata za vozni red; sredstva se osiguravaju kroz drugi akcijski plan (infrastruktura)\nPrijedlog: U mjeru 1.4 dodati obvezu da se do kraja 2027. uvede minimalna funkcionalna verzija alata za vozni red (za ključne koridore i glavna čvorišta), čak i ako puna implementacija traje do 2028.\nObrazloženje: Upravljanje voznim redom je temelj za uvođenje taktnog voznog reda i integracije s drugim vrstama prijevoza; ranija minimalna funkcionalnost povećava šansu za učinke već u 2026.–2027.\n6) Obnova voznog parka – uz broj isporučenih vlakova uvesti pokazatelje pouzdanosti i raspoloživosti\nDio dokumenta: Mjera 2.1 – pokazatelj rezultata je broj isporučenih vlakova; opis navodi da su vozila (osim novih) starija od 40 godina\nPrijedlog: Uz broj isporučenih vlakova uvesti dodatne pokazatelje: raspoloživost voznog parka (udio dana u prometu), broj kvarova po prijeđenom kilometru (npr. po milijun kilometara), te udio niskopodnih i pristupačnih vozila za osobe smanjene pokretljivosti.\nObrazloženje: Broj isporuka je važan, ali sam po sebi ne jamči bolju uslugu. Cilj modernizacije je pouzdanost, dostupnost i kvaliteta usluge, što je povezano i s pokazateljem zadovoljstva putnika .\n7) Održavanje voznog parka – indikator “broj kvarova” treba biti usporediv i pravedan\nDio dokumenta: Mjera 2.2 – pokazatelj rezultata je broj kvarova voznog parka; planiraju se ulaganja u logistički centar i druge centre održavanja\nPrijedlog: Pokazatelj broj kvarova zamijeniti ili dopuniti pokazateljima koji uzimaju u obzir opseg vožnje: broj kvarova po milijun prijeđenih kilometara, raspoloživost voznog parka, te prosječno vrijeme zastoja zbog kvara.\nTakođer, u mjeri navesti međurokove za pripremu (imovinsko-pravni odnosi, projektna dokumentacija, dozvole), jer su oni tipično kritične točke projekata ovakve vrste.\nObrazloženje: Ako se poveća broj vožnji i prijeđenih kilometara, apsolutan “broj kvarova” može rasti iako se sustav realno poboljšava. Ulaganje u održavanje treba mjeriti kroz pouzdanost i raspoloživost.\n8) Prodaja karata i informiranje putnika – osigurati da sustav može podržati integrirani prijevoz\nDio dokumenta: Mjera 2.3 – novi sustav prodaje karata (mrežna prodaja putem mrežne stranice i mobilne aplikacije, samoposlužni terminali, prodaja u vlaku), ugradnja bežičnog interneta (Wi Fi), globalnog satelitskog pozicioniranja (GPS) i usklađivanje s informatičkom i kibernetičkom sigurnošću; rok je četvrto tromjesečje 2026.\nPrijedlog: U mjeru 2.3 dodati zahtjev da novi sustav prodaje i informiranja ima: mogućnost povezivanja s budućim sustavima integriranog prijevoza (npr. standardizirano programsko sučelje (API)), mogućnost jedinstvene karte i obračuna prihoda između prijevoznika u integriranom prijevozu, te javno dostupne i standardizirane podatke o voznom redu i stvarnom stanju (gdje god je moguće).\nObrazloženje: Dokument izričito navodi da se uvodi novi sustav prodaje i šire digitalne funkcionalnosti , a istodobno je integrirani prijevoz postavljen kao važan cilj . Ako sustav prodaje ne bude od početka projektiran za integraciju, kasnije će se integracija znatno poskupjeti ili odgoditi.\n\n9) Taktni vozni red – uvesti pokusnu provedbu do 2027. i definirati kriterije odabira pruga\nDio dokumenta: Mjera 2.4 – uvođenje taktnog voznog reda; rok je četvrto tromjesečje 2030.; navedeno je usklađenje s mjerom 2.6 i utjecaj stanja infrastrukture\nPrijedlog: U mjeru 2.4 dodati: rok za izradu analize do kraja 2026., pokusnu provedbu na odabranim prugama do kraja 2027., te kriterije za odabir (broj putnika, mogućnost presjedanja, stanje infrastrukture, važnost za urbana područja).\nObrazloženje: Dokument predviđa rast broja putnika već u 2026. i 2027. , a taktni vozni red je jedan od ključnih alata za povećanje privlačnosti željeznice. Pokusna provedba omogućuje rane učinke i učenje na ograničenom području.\n10) Dodatne usluge (bicikli, hrana i piće, noćni vlakovi) – uvesti “brze mjere” bez velikih ulaganja\nDio dokumenta: Mjera 2.5 – dodatne usluge radi povećanja zadovoljstva i prihoda; rok je četvrto tromjesečje 2030.\nPrijedlog: U mjeru 2.5 dodati obvezu uvođenja najmanje dvije brze mjere do kraja 2027., primjerice: standardizirano mjesto za bicikle na odabranim linijama (uz jasno označavanje i pravila), automati s napitcima i grickalicama ili kolica s ponudom na duljim linijama, te jasna pravila i digitalna informacija o dostupnosti prijevoza bicikala.\nObrazloženje: Ove mjere mogu podići zadovoljstvo putnika i prihode uz relativno niske troškove i u kratkom roku, što je u skladu s ciljem povećanja zadovoljstva putnika .\n11) Integrirani prijevoz – definirati upravljanje i obračun prihoda između sudionika\nDio dokumenta: Mjera 2.6 – integrirani prijevoz na području Zagreba, Splita, Rijeke i Osijeka; rok 2030.; sredstva se planiraju kroz ugovor o javnoj usluzi prijevoza putnika\nPrijedlog: U mjeri 2.6 dopuniti tekst tako da jasno definira: tko je koordinator integriranog sustava (odgovornost i ovlasti), način ugovaranja i podjele prihoda (obračun i poravnanje), te minimalni skup funkcionalnosti u prvoj fazi (jedinstvena karta, usklađeni polasci na ključnim presjedanjima, jedinstveno informiranje putnika).\nObrazloženje: Bez jasnog modela upravljanja i obračuna prihoda integrirani prijevoz teško napreduje, a pritom je u pokazateljima predviđen rast integracije već u 2026.–2027. .\n12) Poticaji teretnom prijevozu – mjeriti učinak, a ne samo isplatu\nDio dokumenta: Mjera 2.7 – pokazatelj rezultata je udio isplaćenih potpora u ukupno planiranom iznosu; najavljena je izrada analize i metodologije\nPrijedlog: Pokazatelj rezultata dopuniti pokazateljima učinka, primjerice: dodatni prijevozni učinak u tona-kilometrima (ton-km) ili vlak-kilometrima (vlak-km), rast količine robe u intermodalnim prijevoznim jedinicama (u skladu s pokazateljem iz dokumenta), te broj novih ili zadržanih redovitih teretnih vlakova na ciljnim relacijama.\nObrazloženje: Udio isplate mjeri potrošnju proračuna, ali ne mjeri promjenu na tržištu. U dokumentu je već definiran pokazatelj vezan uz intermodalne prijevozne jedinice , pa ga je logično povezati s poticajima.\n13) Poticaji teretnom prijevozu – metodologiju donijeti prije početka pune provedbe u 2026.\nDio dokumenta: Mjera 2.7 – “izradit će se analiza i metodologija”\nPrijedlog: U mjeru 2.7 dodati rok: metodologiju, kriterije prihvatljivosti i način kontrole (dokazivanje učinka) usvojiti najkasnije do sredine 2026. godine.\nObrazloženje: U 2026. i 2027. godini planiraju se značajna sredstva (ukupno 6.900.000,00 eura) ; bez pravovremene metodologije postoji rizik kašnjenja, neravnomjerne primjene i slabije pravne sigurnosti.\n\n14) Restrukturiranje društva za teretni prijevoz – definirati što znači “strateški partner” i koje rezultate treba isporučiti\nDio dokumenta: Mjera 1.6 – planovi modernizacije i pronalazak strateškog partnera; rok je četvrto tromjesečje 2027.\nPrijedlog: U mjeru 1.6 dodati: jasnu definiciju očekivanja od strateškog partnera (kapital, tržišta, tehnologija, upravljanje, intermodalni razvoj), mjerljive ciljeve restrukturiranja (npr. produktivnost, smanjenje gubitaka, povećanje tržišnog udjela, povećanje intermodalnog prometa), te faze postupka (ispitivanje tržišta, odabir modela suradnje, postupak odabira, ugovor).\nObrazloženje: Dokument sada navodi “pronalazak strateškog partnera” kao rezultat , ali bez jasnih kriterija uspjeha provedba može biti teško upravljiva, a učinci nejasni.\n15) Korporativno upravljanje – pokazatelj “broj usvojenih smjernica” zamijeniti mjerljivom primjenom\nDio dokumenta: Mjera 1.2 – reorganizacija prema smjernicama Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD)\nPrijedlog: Umjesto pokazatelja “broj usvojenih smjernica”, predlažem pokazatelje koji mjere stvarnu primjenu, primjerice: objavljen i primijenjen kodeks korporativnog upravljanja, godišnja evaluacija uprave i nadzornih odbora prema unaprijed utvrđenim kriterijima, te javno izvještavanje o ključnim pokazateljima poslovanja (financijski i operativni).\nObrazloženje: Smjernice su okvir; važnija je provjera provedbe i transparentnost, osobito u sektoru koji se značajno financira javnim sredstvima .\n16) Uvesti jasno praćenje provedbe: tromjesečno izvještavanje i jedinstvena upravljačka ploča\nDio dokumenta: Opći dio Akcijskog plana (praćenje provedbe nije posebno razrađeno)\nPrijedlog: Dodati odjeljak “Praćenje provedbe” koji definira: tromjesečno izvještavanje o napretku po mjerama (rokovi, ugovori, isporuke, rizici), skup ključnih pokazatelja (kvaliteta usluge, broj putnika, zadovoljstvo, pouzdanost, digitalni kanali, teretni učinci), te odgovornu osobu ili tijelo za konsolidaciju podataka i objavu sažetaka.\nObrazloženje: Dokument već sadrži ciljeve, rokove i troškove . Bez režima praćenja povećava se rizik da se problemi uoče prekasno, osobito kod mjera s dugim rokovima (2028. i 2030.)."]
[3,"TOMISLAV PAVOŠEVIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA PROVEDBU NACIONALNOG PLANA UPRAVLJANJA ŽELJEZNIČKOM INFRASTRUKTUROM I USLUŽNIM OBJEKTIMA I RAZVOJA USLUGA ŽELJEZNIČKOG PRIJEVOZA ZA RAZDOBLJE DO 2030. GODINE, ZA 2026. I 2027. GODINU","Predlažem da se u okviru mjere 5.2.: Unaprjeđenje i modernizacija križanja sa željezničkom prugom svakako, ali i žurno, na željezničko - pješačkom prijelazu u Osječkoj ulici u Požegi ukloni prepreka na pješačkoj stazi koja promet pješaka usmjerava na vrlo prometnu prometnicu."]
[4,"HRVATSKI SAVEZ GLUHIH I NAGLUHIH","POSEBNI CILJ 2. UNAPRJEĐENJE USLUGA U ŽELJEZNIČKOM PRIJEVOZU,\nMjera 2.3. Nadogradnja sustava za informiranje, informatičkog i prodajnog sustava te modernizacija vlakova s informatičkim sustavom","Predlažemo da novi sustav za prodaju karata bude pristupačan svim osobama s invaliditetom, s posebnim naglaskom na pristupačnost za gluhe i nagluhe osobe. Gluhe i nagluhe osobe ne mogu primati glasovne informacije već u komunikaciji koriste hrvatski znakovni jezik i ostale sustave komunikacije.\nOd velike je važnosti da informacije koje će biti dostupne putem novog sustava budu pristupačne kako bi i gluhe i nagluhe osobe u stvarnom vremenu primile sve potrebne informacije u putovanju na ravnopravan način s ostalim čujućim osobama."]
[5,"LUKA VIDAN","POSEBNI CILJ 2. UNAPRJEĐENJE USLUGA U ŽELJEZNIČKOM PRIJEVOZU,\nMjera 2.3. Nadogradnja sustava za informiranje, informatičkog i prodajnog sustava te modernizacija vlakova s informatičkim sustavom","Predlaže se dopuna mjere eksplicitnim naglaskom na digitalnu integraciju s ostalim oblicima javnog prijevoza (gradski, prigradski, autobusni prijevoz) kroz razvoj prodajnog i informacijskog sustava koji omogućuje integriranu kupnju karata i razmjenu podataka s drugim prijevoznicima. Ovakva rješenja, bila bi početni korak prema uspostavi intermodalne mobilnosti i MaaS - Mobility as a Service, sustava na nacionalnoj razini te bi značajno povećala atraktivnost i javnog i održivih oblika prijevoza"]
[6,"ANTE KLEČINA","POSEBNI CILJ 2. UNAPRJEĐENJE USLUGA U ŽELJEZNIČKOM PRIJEVOZU,\nMjera 2.4. Uvođenje taktnog voznog reda","Potrebno je izraditi istraživanja, a koja će biti u korelaciji s prostornim, demografskim i gospodarskim planiranjem na razini županija, gradova i općina, precizno odrediti standarde usluge vezano za taktni vozni red vlakova. To može značiti primarno određivanje frekvencije polazaka vlakova pojedinog ranga (kategorije) na određenoj pruzi i/ili dionici. Ti standardi su najčešće polasci svakih 30, 60 ili 120 minuta, budući da se isti mogu uskladiti tako da se za sve polaske u nekom od ključnih čvorova u mreži uvijek osigurava predsjedanje putnika na bilo koji drugi vlak i/ili liniju u čvoru. Prethodno ovom procesu, potrebno je odraditi, a na temelju znanstvenog istraživanja prostornih, demografskih i ekonomskih potreba, kategorizaciju svakog kolodvora i stajališta za svrhu putničkog prometa. Kategorizacija znači da li se radi o gradsko-prigradskom ili lokalnom čvoru (staju samo gradsko-prigradski i/ili lokalni vlakovi), regionalnom čvoru (staju regionalni brzi vlakovi i gradsko-prigradski/lokalni vlakovi) ili nacionalnom daljinskom čvoru (staju sve kategorije vlakova, uključujući i daljinske InterCity vlakove). Na taj način će se moći odrediti potrebe svakog kolodvora i stajališta vezano za putničku uslugu, te je na temelju te kategorizacije kolodvora, stajališta i vlakova, potrebno dizajnirati integrirani taktni vozni red unutar integrirane mreže usluga vlakova raznih kategorija. Posebna kategorija vezano uz frekvencije polazaka su čvor Zagreb, te čvorovi Split, Rijeka i Osijek, gdje frekvencije polazaka na gradsko-prigradskim linijama moraju biti veća, odnosno polasci moraju biti npr. svakih 10 minuta, svakih 15 minuta i sl."]
[7,"ANTE KLEČINA","POSEBNI CILJ 2. UNAPRJEĐENJE USLUGA U ŽELJEZNIČKOM PRIJEVOZU,\nMjera 2.6. Uvođenje integriranog prijevoza putnika","Uvođenje integriranog prijevoza putnika moguće je i drugim regijama uz predložene. Primarno su tu još regija Varaždin (koji je urbani čvor unutar TEN-T mreže), te moguće regije na željezničkim pravcima gdje već sada postoji moguća veća potražnja i zadovoljavajuća infrastruktura. Takvi dodatni čvorovi mogu biti npr. još Slavonski Brod, Vinkovci i sl.\nTakođer, na ovoj stavci je potrebno dodati financijska sredstva, a to moraju minimalno biti sredstva vezano uz istraživanja prijevoznog potencijala, te izrade studije vezano uz mjere kvalitetnog informiranja korisnika."]
[8,"ANTE KLEČINA","POSEBNI CILJ 2. UNAPRJEĐENJE USLUGA U ŽELJEZNIČKOM PRIJEVOZU,\nMjera 2.7. Poticanje usluge teretnog željezničkog prijevoza","Predlažem da se na ovoj stavci doda i program poticanja prijevoza u multimodalnom teretnom prijevozu, a to se očituje kroz: programe za gradnju multimodalnih pretovarnih centara (kontejnerskih i za ostale robe), program poticanja za prijevoznike za sudjelovanje u multimodalnom prijevozu te program za edukacije i radionice za širenje znanja vezano za korištenje mogućnosti u multimodalnom prijevozu."]