{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":6,"n_cols":6,"rows_kept":6,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Pravilniku o izmjenama i dopunama Pravilnika o porezu na dodanu vrijednost"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"ROMUALDO MILJAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST ,\nČlanak 9.","Predložena promjena teksta ne definira jasno postupak iskupa predujma.\nNejasno je na koji način se evidentira plaćanje na konačnom računu, tj. kako se iskazuje razlika koju klijent plaća.\nPredujam i konačni račun mogu biti plaćeni različitim načinima plaćanja, pa storniranje originalnog načina plaćanja i izdavanje računa s drugim načinom plaćanja nema smisla, jer klijent plaća samo razliku jednim načinom plaćanja.\nTo za sobom povlači i fiskalizaciju oba dokumenta, na što je potrebno obratiti pažnju. Svakako je nužno uskladiti pravilnik sa Zakonom o fiskalizaciji (F1 i F2).\n\nPrimjer:\n- gost hotela unaprijed plaća predujam za dio boravka preko transkacijskog računa (npr. 100 €)\n- izdaje se račun za predujam s načinom plaćanja \"transkacijski račun\" (100 €)\n- ukupni iznos troškova boravka gosta je 500 €\n- nakon boravka u hotelu gost ostatak troškova (400 €) želi platiti kreditnom karticom\n\nPrema \"starom\" pravilniku:\n- na računu se evidentira negativna stavka za uplaćeni predujam (-100 €) koja umanjuje ukupni iznos računa (500 - 100 = 400 €)\n- izdaje se konačni račun s načinom plaćanja \"kreditna kartica\" za preostali iznos troškova (400 €)\n\nPrema \"novom\" pravilniku:\n- račun za predujam se stornira (-100 €) s načinom plaćanja \"transakcijski račun\" (neispravno, gostu se ne vraćaju sredstva na račun)\n- izdaje se konačni račun s načinom plaćanja \"kreditna kartica\" za ukupni iznos troškova (500 €) (neispravno, gost karticom plaća samo razliku)\n\nPotrebno je točno definirati na koji način se stornira predujam, na koji način se iskorišteni iznos predujma evidentira na konačnom računu, i kako se prikazuje razlika za plaćanje.","Nije prihvaćen","Za primljeni predujam izdaje se račun te porezni obveznik postupa na način da izdani račun za predujam stornira, a za isporuku dobara, odnosno obavljanje usluga izdaje račun u kojem zaračunava cjelokupnu isporuku."]
[2,"MARKO JURJEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST ,\nČlanak 9.","Nejasnoće u postojećoj formulaciji\n\nIz navedene odredbe nije jasno:\n- Jesu li storno računa za predujam i konačni račun obvezno dva odvojena računa, ili\n- Je dopušteno storno predujma provesti unutar konačnog računa, primjerice kao negativna stavka (umanjenje).\n\nFormulacija „račun za primljeni predujam se stornira, a … izdaje se račun“ može se tumačiti i:\nkao dva zasebna dokumenta, ali i\nkao jedinstveni obračun u kojem je predujam vidljivo umanjenje konačne obveze.\n\nTehnička i provedbena razlika (eRačuni vs. fiskalni računi)\neRačuni\nKod eRačuna:\n- nije tehnički moguće imati istovremeno pozitivne i negativne stavke unutar istog računa\n- storno predujma i konačni račun moraju biti dva odvojena računa\nTo je ograničenje standarda i tehničke specifikacije, ne poslovne logike.\n\nFiskalni računi (krajnja potrošnja)\nKod fiskalnih računa - tehnički je i dalje moguće:\n- izdati konačni račun\n- prikazati predujam kao negativnu stavku\n- jasno prikazati iznos za plaćanje (razliku)\n\nMeđutim, iz teksta propisa nije jasno želi li zakonodavac takvu praksu i dalje dopustiti ili namjerava uvesti obvezu odvojenih računa i u tom slučaju.\nArgumenti za dopuštanje negativne stavke na konačnom računu (za krajnju potrošnju)\nVeća transparentnost za krajnjeg potrošača - potrošač jasno vidi:\n- iznos cjelokupne isporuke\n- prethodno plaćeni predujam\n- iznos koji još treba platiti\n- sve na jednom dokumentu","Nije prihvaćen","Za primljeni predujam izdaje se račun te porezni obveznik postupa na način da izdani račun za predujam stornira, a za isporuku dobara, odnosno obavljanje usluga izdaje račun u kojem zaračunava cjelokupnu isporuku. Vezano uz postupanje s računima za primljeni predujam na mrežnim stranicama Porezne uprave na poveznici https://porezna-uprava.gov.hr/hr/primljeni-predujmovi/8160 dostupna je obavijest."]
[3,"VALENTINA ZDELAR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST ,\nČlanak 9.","Račun je rijetko kada moguće izdati odmah \"pri isporuci\", a posebice ako je isporuka na terenu, a račun je potrebno izdati u elektroničkom obliku.\nU RH se rok za izdavanje računa propisan čl. 78. st. 3. Zakona o PDV-u (do 15. dana slijedećeg mjeseca) ne primjenjuje na isporuke u tuzemstvu i sa trećim zemljama, odnosno roka za izdavanje računa za tuzemne isporuke nema. Namjerno ili slučajno? Stoga porezni obveznik izdavanje finalnog računa može odgađati. Potrebno je propisati krajnji rok za izdavanje računa za izvršene isporuke u tuzemstvu.\nRokovi za izdavanje računa u drugim EU članicama su:\nAustrija — nema općeg roka (izuzetak: 6 mjeseci za građevinske usluge prema fizičkim osobama).\nBelgija — najkasnije 5 radnih dana nakon isporuke.\nBugarska — najkasnije 5 dana od datuma isporuke ili primitka predujma.\nCipar — najkasnije 30 dana od datuma isporuke.\nČeška — najkasnije 15 dana od datuma isporuke ili primitka predujma.\nNjemačka — najkasnije 6 mjeseci od datuma isporuke.\nDanska — odmah po isporuci (odmah po obavljenoj isporuci).\nEstonija — najkasnije 7 kalendarskih dana od datuma isporuke ili primitka predujma.\nGrčka — najkasnije 1 mjesec nakon isporuke (za usluge: u trenutku obavljanja).\nFrancuska — odmah po isporuci.\nMađarska — odmah kod gotovinske naplate; inače obično najkasnije 15 dana (posebni slučajevi).\nIrska — najkasnije 15. dana u mjesecu nakon mjeseca u kojem je nastala isporuka.\nItalija — odmah po isporuci (odgoda moguća u posebnim slučajevima).\nLatvija — najkasnije 15 dana od dana isporuke.\nLitva — odmah po isporuci (iznimke za određene usluge; komunalne usluge do 10. dana sljedećeg mjeseca).\nLuksemburg — najkasnije 15. dana u mjesecu nakon mjeseca isporuke.\nMalta — najkasnije 31 dan od datuma isporuke ili primitka predujma (ovisno što nastupi ranije).\nNizozemska — najkasnije 15. dana u mjesecu nakon mjeseca isporuke.\nPoljska — najkasnije 7 dana nakon isporuke.\nPortugal — najkasnije 15 radnih dana nakon isporuke.\nRumunjska — najkasnije 15. dana u mjesecu nakon mjeseca isporuke.\nSlovačka — najkasnije 15. dana u mjesecu nakon mjeseca isporuke.\nSlovenija — zakon ne propisuje opći rok (posebni slučajevi; zbirni računi trimestralno itd.).\nŠvedska — najkasnije do kraja tekućeg mjeseca za isporuke u prethodnom mjesecu.\nFinska — nije propisan opći rok (u praksi odmah; pojednostavljeni računi do 250 EUR).\nŠpanjolska — odmah po isporuci (iznimno rok do 1 mjeseca za račune za registrirane djelatnosti).\nVelika Britanija (navedeno u dokumentu) — najkasnije 30 dana od dana isporuke.\nHrvatska — općenito nema propisan rok u Zakonu o PDV‑u (iznimke: npr. određene oslobođene isporuke — rok 15. dan sljedećeg mjeseca).","Nije prihvaćen","Odredbama Direktive Vijeća 2006/112/EZ propisan je rok izdavanja računa za isporuku robe izvršenu u drugu državu članicu Europske unije u skladu s uvjetima iz članka 138. navedene Direktive ili za isporuku usluga za koje kupac treba platiti PDV sukladno članku 196. navedene Direktive.  S tim u vezi propisano je da se račun izdaje najkasnije petnaestog dana u mjesecu koji slijedi nakon mjeseca u kojem je oporezivi događaj nastupio, a isto je propisano člankom 78. stavak 3. Zakona o PDV-u. \nObzirom da Direktiva Vijeća 2006/112/EZ ne nameće rok izdavanja računa za ostale transakcije, uključujući tuzemne transakcije odredbama Zakona o PDV-u, odnosno Pravilnika o PDV-u nisu propisane odredbe o rokovima za izdavanje računa za isporuke dobara i usluga obavljene u tuzemstvu."]