{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":199,"n_cols":6,"rows_kept":199,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Prijedlog Plana upravljanja vukom (Canis lupus) s akcijskim planom (PUAP)"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"UDRUGA BIOM"," ","Upućujemo sljedeće komentare na dokument Plan upravljanja vukom - uvodna poglavlja:\n- U dokumentu treba dodati detaljnu analizu mortaliteta vukova za višegodišnje razdoblje (barem od 2010. sukladno prikazu šteta u tablicu poglavlju 3.6.1.), završno sa 2025.\n- Posebno treba istaknuti slučajeve trovanja, uključujući i slučajeve gdje je vuk bio cilj trovanja ali je slučaj otkriven prije otrovanja vuka. Taj popis trovanja treba proširiti sa slučajevima trovanja čaglja. Nezakonito namjerno trovanje je značajni pritisak koji bi morao biti adresiran kroz aktivnosti akcijskog plana i ne može se računati samo na edukaciju i/ili pasivno čekanje dojava već treba provesti proaktivnu potragu za slučajevima. \n- Potrebna je dodatna edukacija npr. nadzorne službe gdje i kako tražiti i kako prepoznati trovanje.\nPotrebna je uska suradnja sa organizacijama koje se bave problemima očuvanja ptica grabljivica i lešinara zbog izrazitog preklapanja problematike, naročito u sferama trovanja i ekstezivnog stočarstva. Ovo ne može biti pokriveno općom definicijom dionika i/ili međusektorske suradnje već mora biti specifično navedeno.\n- Treba provoditi proaktivnu potragu za slučajevima nezakonitog odstrela. Ne može se napredovati oslanjajući se samo na slučajne dojave. Treba provesti edukaciju koja će rezultirati aktivnom potragom za slučajevima nezakonitog odstrela.\n- Frazu ,,plijenskih vrsta divljači’’ zamijeniti sa ,,plijenskih vrsta divljih životinja’’. Divljač su vrste prema definiciji Zakona o lovstvu i ne odgovaraju sve vrste plijena vuka toj definiciji (npr. balkanska divokoza, grivasti skakač…).\n- Treba detaljno razraditi problematiku zarastanja pašnjaka, njihovu obnovu, zakonske mogućnoti i prepreke. Projekti restauracije travnjaka, koji mogu značajno smanjiti konflikt sa stočarstvom, se u RH provode tek posljednjih nekoliko godina i ta iskustva moraju biti uvrštena u ovaj dokument. Udruga Biom u toj sferi ima visoku razinu iskustva u provedbi i rado ćemo pomoći razraditi poglavlje. Dodatno, bez restauracije pašnjaka neće biti moguće prevazići jaz između javnih službi i stočara što samo dodatno otežava jaz kojeg stvara konflikt vuka i stočarstva."]
[2,"ŠIME VALIDŽIĆ"," ","Želim iskazati svoju podršku koju ovaj Prijedlog Plana upravljanja vukom (Canis lupus) s akcijskim planom (PUAP) stavlja na zaštitu vuka i isto bi se trebalo primijeniti i na medvjeda (Ursos arctos).\n \nTijekom posljednjih 25 godina u novinama i na televiziji nailazim na podatke da je ukupan broj vukova u Hrvatskoj oko 200 i taj broj nije prevelik i nikako ne opravdava ubijanje vukova.\n \nVukovi napadaju životinje koje ljudi uzgajaju za meso i mlijeko kad nemaju prirodnog ulova; a nemaju ga jer su ljudi poubijali zečeve, srne i sve ostalo što su vukovi mogli loviti.  U područjima gdje nema vukova, lovci se koriste tim stanjem kao izgovor za lov na srne, jelene i slično, jer navodno \"nema predatora da njihov broj drži pod nadzorom\". U oba slučaja, ljudi su krivci jer su poremetili ekosustav. Ljudi koji nisu vegani nemaju pravo opisivati životinje kao krvoločne. Kad bi ljudi držali ovce zbog ljubavi onda bi bilo shvatljivo da netko vuka smatra kao krvoločnu životinju, ali ovako im je svejedno, klao ih čovjek ili vuk.\n \nDivlje autohtone životinje, kao što su vukovi, imaju vrijednost same po sebi i trebaju imati pravo na život i opstanak. Ovaj planet ne postoji samo zbog ljudi nego zbog svih vrsta živih bića. Ljudi nemaju pravo istrijebiti niti jednu vrstu niti odlučivati koliko životinja određene vrste smije živjeti. Vukovi nisu samo brojevi nego osjećajna bića. Ubijanje članova čopora razara njihovu strukturu i uzrokuje patnju preživjelima.\n \nZagovornici zaštite životinja i prirode plaćaju porez pa je pravedno da se zaštita vukova i drugih životinja financira iz državnog proračuna jer se njihovi porezi koriste za neprihvatljive gospodarske grane kao što su uzgoj životinja za meso, lov, gospodarski ribolov i sječu šuma. Država treba nastaviti isplaćivati odštetu seljacima kojima vuk ili neka druga divlja životinja ubije ovce i druge domaće životinje i nekoliko milijuna eura čini maleni postotak novca koji se troši za poljoprivredu, šumarstvo i lovstvo. Naravno, bilo bi poželjno kad bi ljudi prestali uzgajati životinje za meso i kad bi se meso i biljna tvar uzgajali od kultura stanica u zatvorenim sustavima. Naravno, država bi trebala uzgajivačima domaćih životinja, lovcima, ribarima i poljoprivrednicima ponuditi preorijentaciju na druga zanimanja."]
[3,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","\"Sve dok se ne bude poznavalo pravo brojno stanje divljači, neće biti moguće pouzdano odrediti ni koliki je utjecaj vuka na prirodni plijen.\" \n\nKomentar: Navodi se kako, dok se ne bude poznavalo stvarno brojno stanje divljači, neće biti moguće pouzdano odrediti utjecaj vuka na prirodni plijen. Međutim, takvu tvrdnju iznose upravo oni koji ni sami ne raspolažu pouzdanim podacima o brojnosti vukova. Lovoovlaštenici već više od 30 godina, kroz lovnogospodarske osnove (LGO), svake godine utvrđuju brojna stanja divljači primjenom više različitih metoda i pokazatelja. Unatoč brojnim projektima i analizama, još uvijek nemamo jasno i pouzdano utvrđenu brojnost vuka, što predstavlja temeljni problem za kvalitetno upravljanje vrstom i donošenje provedivih mjera na terenu."]
[4,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","\"Vukovi pozitivno utječu na fond divljači jer su oportunisti koji hvataju jedinke koje su bolesne, stare ili degenerirane i na taj način provode prirodnu selekciju. Na taj način osiguravaju da u populaciji parnoprstaša ostaju zdravije, jače i trofejno bolje jedinki. Istovremeno, utjecaj vukova na lovno gospodarstvo je i negativan jer zadire u fond divljači pred lov.\" \n\nKomentar: Zato nam je prirast prema Stručnoj podlozi 50% i više manji od područja gdje nema vuka, a na dijelovima gdje nema vuka postoje selektivni odstrjeli."]
[5,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","\"Opasnost od štete od vuka na stoci postoji ukoliko posjednici ne zaštite dovoljno svoju stoku, ako na nekom području nema dovoljno divljači kojom se vukovi hrane (srna, jelena, divokoza i divljih svinja) ili ako se vukovi nauče i specijaliziraju za klanje stoke.\" \n\nKomentar: Vuk će češće napasti stoku jer mu ona predstavlja lakši plijen od divljači, a ne nužno zato šteto divljači nema dovoljno."]
[6,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","Komentar: Po tablici broj 6 – svaki vuk (oko 250 grla) ubije 8 grla stoke.\nOd 2010. do 2023. godine čagalj napravio ukupno 10 šteta, a prije se spominje kao veliki problem."]
[7,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","\"Izuzeće od ovih zabranjenih radnji može se dopustiti u interesu zaštite divljih vrsta biljaka i životinja te očuvanja prirodnih staništa, radi sprječavanja ozbiljne štete, posebice na usjevima, stoci, šumama, ribnjacima i vodama te ostalim oblicima imovine, u interesu javnog zdravlja, sigurnost ljudi i imovine ili zbog ostalih razloga prevladavajućeg javnog interesa, u svrhu istraživanja i edukacije, repopulacije i reintrodukcije tih vrsta, pod strogo nadziranim uvjetima, na selektivnoj osnovi i u ograničenom razmjeru.\" \n\nKomentar: Iako navedena mogućnost izuzeća postoji u propisu, u praksi se godinama ne provodi, dok su štete od vuka na terenu višemilijunske."]
[8,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","\"Odabrane su tri glavne teme za rad po skupinama, a koje su rezultirale zajedničkim prijedlozima (Majić Skrbinšek i sur. 2019b):.......\"\n\n\nKomentar: Potrebno je jasno definirati tko će i prema kojim kriterijima utvrđivati je li jedinka vuka križanac ili ne, kao i koje se mjere poduzimaju u slučajevima kada se utvrdi da jedinka nije križanac. Dodatno zabrinjava najava zahvata u populaciji u situaciji kada ne raspolažemo pouzdanim podacima o stvarnoj brojnosti populacije, a problematika križanaca i dalje ostaje neriješena i operativno neprovediva. Unatoč činjenici da se već gotovo dvadeset godina provode različiti projekti i analize, izostaju konkretni, mjerljivi rezultati te učinkovite mjere upravljanja koje bi se provodile na terenu."]
[9,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","\"Štete u stočarstvu - spominju se prije svega u Lici i Dalmaciji. Stočari se žale na probleme sa vještacima i procjenom štete, premalo vještaka i nedovoljna stručnost. Posebno problematični se čine veliki zaostaci kod isplata odšteta.\" \n\nKomentar: Prema podacima MZOIZT-a, angažirano je 17 službenih vještaka koji su za svoj rad u 2025. godini ostvarili više od 250.000 eura. Zašto se unatoč tome ne osigurava zadovoljavajuća kvaliteta i učinkovitost njihovog rada?"]
[10,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","\"na dalmatinskom području izričito spominju nedostatak prirodnog plijena za vuka\" \n\nKomentar: U skladu s lovnogospodarskim osnovama i stalnim terenskim prebrojavanjima zabilježeno je veliko povećanje svinje divlje (do Naredbe o ASK), srne obične pa i jelena običnog, što je moguće provjeritiu Središnjoj lovnoj evidenciji Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i ribarstva. – nelogično s navedenim."]
[11,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","3.4.1.\n\n\nKomenatar: Prvo i osnovno utvrditi brojnost vuka, bonitirati sve 3 regije i propisati socijalni kapacitet. Onda tek tada razgovarati što s prirastom, brojnosti iznad socijalnog kapaciteta, odnosno derogacijama i odstrjelom."]
[12,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","3.3.4. \"Nedostaci u znanju\" \n\nKomentar: Prvo je potrebno utvrditi brojnost vuka za daljnja saznanja."]
[13,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","\"Postojanje nezakonitih odlagališta otpada, posebice klaoničkog otpada i cijelih odbačenih lešina domaćih životinja prepoznato je kao pritisak u Dalmaciji odavno (Kusak i sur., 2005a), a potvrđeno je da postoji i danas (Kusak i sur., 2023) te se osim u Dalmaciji, takav i miješani otpad povremeno nalazi i u ostalim regijama na području rasprostranjenosti vuka.\" \n\n\nKomenatar: Ako se zna i stalno se pričao o klaoničkom otpadu, a zašto svi ti dionici nisu prijavili nadležnim institucijama."]
[14,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","Ostali pritisci\n\n\"Primijećeno je sve više slobodno lutajuće stoke (goveda i konji) na području Dalmacije, pa čak i nekim dijelovima Banovine (Kusak i sur. 2023). Osim privlačenja predatora i šteta, neprimjereno čuvana stoka u uzgoju također uzrokuje privikavanje vuka na lakše dostupne izvore hrane, a slijedom šteta može djelovati na smanjivanje socijalnog kapaciteta. Kako je ova pojava primijećena tek nedavno, nije moguće utvrditi njen opseg i težinu, no svakako predstavlja prijetnju.\" \n\nKomenatar: Kako nedavno, a proteklih godina isplaćujemo milionske štete? Uključivanje nadležnih institucija za kontrolu vlasništva i načina držanja stoke."]
[15,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","\"Nezakonito ubijanje vukova\" \n\nKomentar: Koliko je to vukova? – navodite bez ijednog broja. Svi znaju da ih se „UBIJA“, ali nitko ne zna koliko. Hitno uključivanje nadležnih institucija (MUP, DIRH, DORH i slično) radi sprječavanja nezakonitih radnji, a u svrhu utvrđivanja mortaliteta i izuzimanja iz prirode (opće populacije)."]
[16,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","\"Golosječa ili u nekim krajevima nezakonita sječa šuma, ograđivanje šumskih prostora ogradama uz povećane opsege nekontrolirane uporabe šumskih cesta za vožnju quadovima ili planinskim biciklima, kao i stalan pritisak migranata a u nekim dijelovima i turističkih aktivnosti, osim degradacije staništa donosi i ometanje staništa.\" \n\nKomentar: Što je to golosječa – definicija? Koliko ima te nezakonite sječe šuma? Treba iznositi konkretne podatke."]
[17,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","\"Stvarno stanje populacije je teško procijeniti jer je analiza izrađena na temelju malog broja uzoraka.\" \n\nKomentar: Ponavljamo da se cijeli Plan se temelji na malom broju uzoraka. Predlažemo daljnje analize sa većim broj dionika."]
[18,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","Komentar: Projekt LIFE WOLF nije utvrdo križance vuka i psa – 83 različita vuka – bez križanaca."]
[19,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","3.1.4.\n\"Tijekom pet ne-reproduktivnih sezona (2018. – 2019., do 2022. – 2023.), na\ntemelju evidentiranih opažanja u tom razdoblju je zabilježeno od 73 do 150 različitih jedinki vukova\n(Kusak i sur, 2023), a prepoznata su ukupno 43 čopora. Kad govorimo o prosječnom broju jedinki u\nčoporu, temeljem rezultata istraživanja zadnjih 20 godina možemo zaključiti da je prosječna veličina\nčopora 5,65 jedinki. Oko polovine prepoznatih čopora su granični čopori koje dijelimo sa susjednim\ndržavama.\"\n\nKomentar: A cijelo vrijeme se proteže teza da nije utvrđena brojnost zbog malog broja uzoraka, a odjednom potvrđena 43 čopora i prosječna veličina čopora od 5,65 jedinki."]
[20,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","Sažetak: \"U trenutku izrade i donošenja ovoga plana upravljanja, stanje očuvanosti populacije vuka u Hrvatskoj i dalje se smatra nepovoljnim-neodgovarajućim u sve tri biogeografske regije (alpinskoj, kontinentalnoj i mediteranskoj).\" \n\n\nKometar: NA TEMELJU ČEGA SE KVALIFICIRA DA JE STANJE NEPOVOLJNO – NEODGOVARAJUĆE. Cijeli Plan temelji se na nedovoljnom broju uzoraka i podataka, koje ne smatramo relevantnim za cijelu površinu RH."]
[21,"BRANIMIR STANKIĆ"," ","Plan upravljanja vukom po meni zapravo to i nije. Prvi, najveći i osnovni problem plana je što NE ZNAMO brojnost vuka. Poslije 30 godina zaštite i tko zna koliko radova, LIFE i drugih projekata mi ne znamo osnovno i početno što bi trebalo biti, a to je brojnost vuka. Spominje se u planu 43 čopora, sa 5,65 jedinki po čoporu, a cijeli Plan temelji se nedovoljnom broju uzoraka i podataka.  U ne tako davnoj prošlosti ministarstvo nadležno za zaštitu prirode baratalo je sa 60 – tak (mislim 63) čopora, sa oko 150 jedinki. Kroz 30 godina zaštite izgleda da je glavni problem nedovoljan broj uzoraka za genetsku analizu, nedovoljno kamera, opažanja i svih drugih poznatih i priznatih uzoraka i metoda prebrojavanja. \n Prvo i osnovno trebalo bi opisati i definirati sve tri biogeografske regije (alpinska, kontinentalna i mediteranska), odrediti im veličine i napraviti bonitiranje ili zoniranje pogodnosti za obitavanje vuka. Na temelju bonitiranje odrediti socijalne kapacitete za svaku biogeografsku regiju. Isto tako utvrditi priraste (u Republici Hrvatskoj prirast se opće ne spominje) i posebno brojnosti vuka. I ti podaci trebali bi sakupiti sve interesne skupine i to od znanstvenika, lovaca, stočara, zaštitara pa onda možemo utvrditi je li vuka ima zadovoljavajuće, dobro ili je čak i prekobrojan, što na puno lokacija i predjela tvrdi lovačka, ali i stočarska zajednica. Podaci o brojnosti znanosti, u odnosu na lovce, stočare i ljude s terena ne smiju se razlikovati u duplo pa čak i više pa da i plan u drugoj trećoj rečenici piše „stanje očuvanosti populacije vuka u Hrvatskoj i dalje se smatra nepovoljnim-neodgovarajućim u sve tri biogeografske regije (alpinskoj, kontinentalnoj i mediteranskoj)“. Sve iznad socijalnog kapaciteta bilo bi predviđeno za derogaciju, a mi predlažemo odstrjel preko lovoovlaštenika. Raspodjela odstrela vuka po županijama, kako je bila definirana jednim od prethodnih akcijskih planova, pokazala se realnom, dobro provedivom te operativno učinkovitom.\nPosebno je potrebno utvrditi područja gdje vuk nije poželjan (kao kod smeđeg medvjeda) te bi se na tim područjima provodila derogacija, hvatanje i premještanje i slično, odnosno vuk bi se micao s nepoželjnih područja. \n Kroz cijeli plan provlači se teza o križancima između vukova i pasa. Projekt LIFE WILD WOLF, kojeg je Hrvatski lovački savez nositelj, analizirano je ukupno 300 uzoraka koji su pored 282 uzorka izmeta, uključili i dlaku, krv itkivo. Od toga je 225 uzoraka bilo dovoljno kvalitetno za prepoznavanje vrsta i pojedinihjedinki. Ukupno 182 uzorka bili su uzorci vukova ili mogućih križanaca te je prepoznato 85različitih jedinki vukova. Naglašavamo kako to nije veličina populacije u RH nego rezultat radasvih koji su se uključili i dali doprinos u prikupljanju uzoraka dok bi za potpuniju sliku trebaloprikupiti 3 puta više uzoraka. U analiziranim uzorcima nisu otkriveni križanci prve generacije vuka ipsa, kao ni životinje koje bi bile ishod križanja vukova i križanaca. Zanimljivo je da su međuDNK uzorcima pronađena dva psa čiji je predak iz drugog koljena bio vuk. Najviše prikupljenihuzoraka bilo je s područja Gorskog kotara, Splitsko-dalmatinske županije i Žumberka.Detaljnije informacije možete pronaći na web stranici LIFE projekta(https://www.lifewildwolf.com/).Nerazumi\njem toliko famu oko križanaca, ali i izlučivanje eventualnih križanaca iz populacije. Tko će utvrdi da je pojedina jedinka križanac i što onda ako se utvrdi da isti nije križanac. \nVeliki dio Europske unije dozvolilo je derogacije putem odstrjela: tako npr. Italija je dozvolila odstrjel 5% od populacije, Francuska je dobila odstrjel od vlade i to 20% od populacije koja broji 1.100 vukova (220 jedinki za odstrjel), Slovačka ukupno 69 jedinki odstrjelom,  Švicarska 80 jedinki (2/3 mladih vukova), a ima populaciju od oko 300 vukova – vrlo slična nama bar po spomenutoj brojnosti iz Plana, Finska 66 jedinki (u dva dana i to od 01. siječnja 2026. godine izvršili gotovo cijeli odstrjel), Njemačka spominje mogući lov (još se nije odredila), Belgija, Luksemburg i Nizozemska davati će odstrjel po potrebi (Nizozemska bio odstrjel jednog vuka zbog napada na čovjeka), Švedska 50% populacije (117 jedinki). Plaćamo štete i to svake godine od oko milion i više eura (zajedno s vještacima), a stalno se povlači teza da u Republici Hrvatskoj „stanje očuvanosti populacije vuka u Hrvatskoj i dalje se smatra nepovoljnim-neodgovarajućim u sve tri biogeografske regije (alpinskoj, kontinentalnoj i mediteranskoj)“. Po svemu prikazanom navedena teza nije ispravna.\nU planu se spominje da zbog nedostatka prirodnog plijena (divljači) vuk napada stoku, osobito na području Dalmacije i dalmatinskog zaleđa. A navedenom području imamo kao lovoovlaštenici znatno povećanje svinje divlje, u lovnogospodarske osnove uvodi se srna obična kao gospodarska vrsta s odstrjelom pa čak i jelen obični. Do unazad 10 – tak godina srna obična i jelen obični bi se samo tu i tamo pojavili na navedenim područjima, a sada se navedenim vrstama, kao i svinjom divljom do naredbi o ASK, gospodari i to sve u većem broju. Navedeno može potkrijepiti Središnja lovna evidencija Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i ribarstva. \nUz sva ministarstva, javne i znanstvene ustanove te druge dionike, Hrvatski lovački savez kao krovna organizacija hrvatskog lovstva, zajedno sa lovooovlaštenicima, svojim članicama, nije ili je zastupljena u vrlo malom broju dešavanja, rasprava, sudjelovanja u donošenju odluka i slično. Uglavnom nas koristite ili bi nas koristili za skupljanje uzoraka, uglavnom izmeta, što bez prava odlučivanja izaziva kontra efekt pa se lovci ne žele ni uključivati ni pomagati. Isto tako ni Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i ribarstva, osobito Uprava šumarstva, lovstva i drvne industrije nije ili je vrlo malo uključena pa smatram da su i naši podaci o vuku nepotpuni, prikazani znatno manji od stvarnosti, a samim navedenim i netočni."]
[22,"SANDA KATIĆ"," ","Vučja populacija u Republici Hrvatskoj više nego stabilna."]
[23,"JOSIP KUSAK"," ","3.2.1. Rasprostranjenost\n\"Slika 1 Prostorni raspored stalne i povremene prisutnosti vuka na nacionalnoj razini u razdoblju 2019. - 2023. godine\"\n\nKomentar: U odnosu na razdoblje 2013.-2019. došlo je do smanjenja područja stalne i povremene prisutnosti vuka na području Karlovačje županije. To je dokumentirano i u izvješću o stanju populacija velikih zvijeri iz 2024. godine (Kaczensky i sur 2024 (https://environment.ec.europa.eu/topics/nature-\nand-biodiversity/habitats-directive/large-carniv\nores/large-carnivore-populations-across-europe_e\nn ). Smatram da to treba navesti u opisu slike.\n\nPrijedlog opisa: \"Slika 1 Prostorni raspored stalne i povremene prisutnosti vuka na nacionalnoj razini u razdoblju 2019. - 2023. godine\". U odnosu na razdoblje 2013.-2019. došlo je do smanjenja područja stalne i povremene prisutnosti vuka na području Karlovačje županije za oko 200km2."]
[24,"JOSIP KUSAK"," ","Stanje populacije vuka nije poznato ni za jednu godinu nakon 2014. kada je napravljeno zadnje izvješće o stanju populacije sa brojnim stanjem. Praćenje stanja populacije postalo je nedostatno nakon toga. Načelo preostrožnosti u zaštiti prirode nalaže da se ne može poduzimati zahvate dok stanje nije poznato, te također i da je popupacija u povoljnom stanju očuvanosti."]
[25,"DARKO PODRAVEC"," ","U viziju bi trebalo dodati: \"Provedeno testiranje i uvođenje modernih tehnologija za prekogranično praćenje kretanja vučjih čopora u realnom vremenu, te za rano upozoravanje stočara na potencijalne opasnosti.\""]
[26,"ANDREA HOST RASPOR"," ","Iako je općeprihvaćeno stajalište da je vuk ( Canis lupus ) sastavni dio prirodnih staništa Republike Hrvatske te ima važnu ekološku ulogu u održavanju ravnoteže ekosustava, potrebno je realno sagledatii stanje populacije i način upravljanja vrstom u aktualnim okolnostima.\nPrema dostupnim znanstvenim i stručnim podacima, populacija vuka u Hrvatskoj više se ne nalazi u stanju ugroženosti, već je dugoročno stabilna i funkcionalna, s kontinuiranim arealom rasprostranjenosti. Time su ispunjeni temeljni preduvjeti za razmatranje aktivnog i prilagodljivog upravljanja populacijom, u skladu s praksama koje se primjenjuju u drugim europskim državama s usporedivim ekološkim uvjetima.\nIskustva iz upravljanja velikim zvijerima, uključujući primjere iz Afrike i Europe, jasno pokazuju da kontrolirano gospodarenje stabilnim populacijama ne dovodi do ugrožavanja vrste, već upravo suprotno – doprinosi dugoročnom očuvanju kroz smanjenje konflikata s ljudima, povećanje prihvaćanja vrste u lokalnoj zajednici te bolju zaštitu staništa. Nekontroliran rast brojnosti, bez mogućnosti učinkovitog upravljanja, rezultira povećanim štetama na stočarstvu, smanjenjem tolerancije lokalnog stanovništva i rastom negativnog stava prema samoj vrsti.\nVažno je naglasiti da najveće štete od vuka trpe stočari i stanovnici ruralnih područja, koji snose izravne ekonomske i socijalne posljedice prisutnosti predatora. Trenutni sustav naknada šteta i preventivnih mjera često nije dovoljan ni pravovremen, što dodatno produbljuje sukob između zaštite prirode i održivog života na tim područjima.\nLovci -s dugogodišnjim iskustvom u gospodarenju divljači, dokazano imaju važnu ulogu u očuvanju populacija divljih životinja te njihovo uključivanje u sustav upravljanja vukom može doprinijeti stručnom, kontroliranom i transparentnom pristupu, bez ugrožavanja povoljnog stanja populacije.\nZaključno, očuvanje vuka kao vrste i osiguravanje skladnog suživota s ljudima moguće je isključivo kroz aktivno upravljanje temeljeno na znanstvenim podacima, realnom stanju populacije i uključivanju svih relevantnih dionika. Stroga zaštita bez mogućnosti prilagodbe upravljanja stabilnoj populaciji dugoročno ne doprinosi ni zaštiti vrste ni prihvaćanju vuka u društvu."]
[27,"JELENA HORVAT PETANJKO"," ","Smatram da je posebno važno kontinuirano ulagati u edukaciju, informiranje i mjere suživota s lokalnim stanovništvom, kako bi se osiguralo dugoročno očuvanje vrste i razumijevanje njezine ekološke uloge za buduće generacije."]
[28,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 3.2.4. dodati kao i u 3.2.5. HLS kao Nadležnu instituciju i provoditelja aktivnosti"]
[29,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 3.2.3. treba naznačiti bez uznemiravanja, a u Nadležne i provoditelje aktivnosti dodati HLS i lovoovlaštenike"]
[30,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 3.2.2. dodati HLS kao nadležnu i provedbenu instituciju"]
[31,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.2.1. dodati HLS u nadležne i provoditelja aktivnosti, pokazatelj provedbe aktivnosti napisati izradu studije za 3 godine ne za prvih 5 godina."]
[32,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.2. uz vuka i drugi simboli, pa i plijen, ne samo predatori kao Planski amblem/simbol sve su životinje jednako vrijedne u Prirodi, eko sustav čine sve one....bolje osmisliti specifični cilj, može i kombinacija sa domaćim životinjama."]
[33,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 3.1.6. dodati u provoditelje i nadležne Ministarstvo poljoprivrede i HLS."]
[34,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 3.1.5. dodati u Aktivnosti  HŠ, HLS, ribolovci,skupljači šumskih plodova,...koliko često predavanja godišnje molim? U Institucije dodati HLS kao i u provoditelje."]
[35,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 3.1.4.dodati Ministarstvo poljoprivrede i HLS koliko prezentacijskih sadržaja molim broj, godišnje,koliko unaprijeđenih, a koliko novih."]
[36,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.1.3. dodati u Aktivnosti i bio održivost riječ. u Nadležne i provoditelje dodati Ministarstvo poljoprivrede i HLS.Pokazatelj provedbe treba ispraviti i umjesto 3 staviti 6 objava u medijima godišnje na temu očuvanja vuka."]
[37,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.1.2. u provoditelje i nadležne dodati HLS i koliko edukacija, učitelja i nastavnika godišnje???"]
[38,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.1.1. aktivnost predavanja o očuvanju vuka osmisliti, a onda pokazatelj provedbe 2 predavanja godišnje sa minimalno 10 polaznika,alooo, pa valjda sa barem 100    polaznika. Nadležna institucija dodati HLS i kao provoditelja isto HLS."]
[39,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","Tematska cijelina 3 \" ...doprinosi ekonomskom razvoju područja gdje je rasprostrnjen (vuk) i to je jedino mjerilo i benifit, ekonomija? \nLoše započeto."]
[40,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","Tematska cijelina 3 \" ...doprinosi ekonomskom razvoju područja gdje je rasprostrnjen (vuk) i to je jedino mjerilo i benifit, ekonomija? Loše započeto."]
[41,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 2.2.9. precizirati vremenski rok za isplatu odšteta, maksimalni i ubrzati je maksimalno u aktivnosti."]
[42,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 2.2.9. precizirati vremenski rok za isplatu maksimalni i ubrzati je maksimalno u aktivnosti."]
[43,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 2.2.6. i 2.2.8. dodati kao nadležne i provoditelje i Ministarstvo poljoprivrede i Veterinarsku struku"]
[44,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 2.2.5. dodati HLS u nadležne institucije"]
[45,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","Specifični cilj 2.2. treba dodati pravedne naknade po tržišnoj vrijednosti životinje"]
[46,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","2.1.6. Aktivnost koja do sada je izostala i pitanje je bilo gdje su do sada sve takove jedinke završavale. \nKod pokazatelja dodati i broj pasa!!!"]
[47,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 2.1.4. dodati u nadležne i provoditelje MUPRH"]
[48,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 2.1.4. dodati u nadležne i provoditelje MUPRH"]
[49,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 2.1.3. gdje se može pronaći kvalifikacija nepoželjne jedinke, problematične u pisanom tragu, nadležna institucija dodati Ministarstvo poljoprivrede i HLS u provoditelje dodati MUPRH, HV, CZ. , izrađen protokol misli se na postojeći ili novi?"]
[50,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 2.1.2. dodati u nadležne i MUPRH, a u provoditelje staviti i HLS"]
[51,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 2.1.1. dodati u aktivnosti i legalne sabirne centre otpada, nadležnu instituciju uključiti MUP RH, Provoditelji MUP RH i veterinarska inspekcija."]
[52,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","Tematska cjelina 2 dodati uz poboljšan socijalni kapacitet bio održivost i bio raznolikost."]
[53,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","Tko su sve stručnjaci i tko su upravljači u 1.5.3.  u aktivnostima??? Šta se misli pod upravljačima? U provoditelje i nadležne dodati Ministarstvo poljoprivrede i HLS. Naglasak je dan na istraživaje  križanaca kako piše u aktivnosti. Dakle nema ih u prvoj generaciji u RH  po stručnjacima, ali forte istraživanja ide u tom smjeru,    interesantno, držim da treba vidjeti  sve glede vuka, njegov problem genetski opći, incest??? Zašto samo BiH i Slovenija?"]
[54,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 1.5.2. zašto samo sa Slovenijom, a ne Mađarskom, Bosnom i Hercegovinom Crnom Gorom i Srbijom??? \nOvi susjedi nam nemaju vuka?\n Isto tako sa Italijom poradi velikog broja vukova i mješanaca vuka i psa, kopnenu granicu nemamo, ali vučja populacija od nas i od njih ka nama dolazi dokazano.\n HLS i Ministarstvo poljoprivrede uključiti kao nadležne i provoditelje."]
[55,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","u 1.5.1. dodati Ministarstvo pljoprivrede i HLS kao nadležne institucije iprovoditelje aktivnosti."]
[56,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","Pokazatelj specifčnog cilja kada se može vidjeti i gdje glede 1.5. specifičnog cilja. od 2019.g. do danas imamo li koji pokazatelj bjavljen?"]
[57,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","1.4.6. dodati u Nadležne i provoditelje Ministarstvo poljoprivred i HLS kao članove povjerenstva za velike zvijeri. Šta znači redovito? Svake godine jednom?"]
[58,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 1.4.5. koje sve interesne skupine se mora obavijestiti o provedbama aktivnosti i napretku u ispunjenju ciljeva? Uz Ministarstvo za zaštitu prirode i Ministarstvo poljoprivrede mora bti nadležna institucija. Provoditelj aktivnosti je koordinacjski tim u kojem sastavu??? HLS dodati kao provoditelja."]
[59,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 1.4.4. u Nadležne institucije pridodati obavezno HLS kao i u provoditelje aktivnosti, a u pokazatelj provedbe ne jedna nego najmanje dvije održane edukativne \nradionice i ne svake dvije godine nego svake godine. Koliki je broj educiranih članova interventnog tima po županijima, te svako koliko ide izvješće od njih o obavljenim intervencijama i kome sve ide izvješće???"]
[60,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 1.4.3. Dodati HLS kao nadležnu instituciju."]
[61,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","1.4.2. dodati u Provoditelje HLS, a u aktivnosti precizirati kave radionice i ciljani broj godišnje."]
[62,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 1.4.1. dodati HLS i HŠ Nadležne institucije i provedbu, te Ministarstvo poljoprivrede obavezno."]
[63,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 1.3.5. u aktivnosti dodati Mađarsku,Crnu Goru i Srbiju obavezno, a Italija iako nemo kopnenu granicu ima sa nama poveznicu jer iz Alpa i u Alpe migracije su zabilježene već davno. Obavezno uključiti HLS i kao nadležnu instituciju. Sve rezultate  obaviti javno pod preporuku."]
[64,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 1.3.4. pod aktivnost na temelju preporuka, prema potrebi,ukloniti jedinke križanca vuka i pasa iz populacije aktivnosti ( veza aktivnst 1.3.3.) definirati preporuke i \nnačine uklanjanja. \nDodati u Nadležnu instituciju HLS kao i u provoditelje.\n Također  u pokazatelje provedbe uvrstiti broj uklonjnih mješanaca vuka i psa, kao i čaglja i psa, jer isti sutra mogu također se mješati sa vukom, takve slučajeve već imamo na prostoru Sjeverne Amerike gdje imamo mješance kojota i vuka, mješance psa i vuka koji su dali potomstvo sa kojotom."]
[65,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","1.3.3. u pokazatelj provedbe aktivnosti stoji IZRAĐENE PREPORUKE, tko i kako će ih donositi i kako?\n Takođe opet samo uzorak izmeta i sline sa plijena su pokazatelji valjni,zašto ako u drugim EU zemljama vrijede  drugi elementi, dokazi."]
[66,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 1.3.,2. Kako se isto zbrinjavanje rješava, je li sterilizacija pa opet puštanje u prirodu? Azili, utočišta,...moraju biti uključeni ka provoditelji akttivnosti. U provedbi mora učestvovati i HLS i MUPRH, veternarska inspekcija. Govori se o broju zbrinutih pasa, gdje i kako?"]
[67,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 1.3.1. dodati da je izvor prehrane ilegalni otpad i mješancima pasa i vuka, kao i drugim predatorima kako dlakavim tako i pernatim."]
[68,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 1.3.1. dodati MUPRH i Veterinarsku inspekciju kao provoditelje aktivnosti."]
[69,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","1.2.8. dodati HLS kao provoditelja i dostupnost sa Bioportala mora biti zagarantirana svim dionicima."]
[70,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","1.2.8. dodati HLS kao provoditelja i dostupnost sa Bioportala mora biti zagarantirana svim dionicima."]
[71,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 1.2.7. Obavezno u Nadležnu instituciju/e dodati HLS,HŠ, NP i PP kao i provoditelje aktivnosti iste navesti."]
[72,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 1.2.6. dodati Ministarstvo za zaštitu prirode, HLS i HŠ kao provoditelje!!!"]
[73,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 1.2.6. dodati Ministarstvo za zaštitu prirode, HLS i HŠ kao provoditelje!!!"]
[74,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 1.2.5. dodati u provoditelje i nadležne  Ministarstvo nadležno za zaštitu prirode."]
[75,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 1.2.5. dodati u provoditelje i nadležne  Ministarstvo nadležno za zaštitu prirode."]
[76,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U 1.2.3. Dakle važeća karta se mjenja,zašto? U provoditelje treba uključiti HLS,HŠ,Ministarstvo poljoprivrede. Prva procjena treba biti već nakon 3 a ne nakon 5 godina, obzirom da se radi o N.P. i P.P. i procjenu ponviti nakon 3 godine ne nakon 5!!!"]
[77,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","1.2.2. Šta bi analizom prijelaza bilo obuhvaćeno, nemamo do sad ni jednu?"]
[78,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","kod 1.2.1. postojeće ili nove preporuke, gdje se mogu vidjeti i kad? Uključiti HLS kao provoditelja."]
[79,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U segmentu Vizije pod Specifični cilj 1.2. spominje se 2016.g. i rasprostranjenost nba 11.148,4 km2 te se govori o cilju površina staništa za vuka viske pogodnosti do 2032.g. 4.450 km2 možemo li to svesti na istinu da je vuk već danas proširio svoj životni i lovni prostor u RH na preko 25000km 2 u RH?"]
[80,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","Kod 1.1.4. zašto uz vuka i risa, nije priključen i medvjed izrijekom kao velika zvijer? Držim da svega ovog treba uključiti Hrvatske šume i HLS!!!"]
[81,"BORIS KATIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","U tematskoj cijelini 1 pod 1.1.3. Zašto kao provoditelja nema Ministarstva poljoprivrede, nema ni HLSa iako štete na lovačim psima su velike, nema MUPa RH, nema interventnih timova za velike zvijeri?"]
[82,"ŠIME VALIDŽIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","(Ovdje ponavljam neke relevantne djelove svog komentara s početka ovog Prijedlog Plana upravljanja vukom (Canis lupus) s akcijskim planom (PUAP)).\n \nTijekom posljednjih 25 godina u novinama i na televiziji nailazim na podatke da je ukupan broj vukova u Hrvatskoj oko 200 i taj broj nije prevelik i nikako ne opravdava ubijanje vukova.\n \nVukovi napadaju životinje koje ljudi uzgajaju za meso i mlijeko kad nemaju prirodnog ulova; a nemaju ga jer su ljudi poubijali zečeve, srne i sve ostalo što su vukovi mogli loviti.  U područjima gdje nema vukova, lovci se koriste tim stanjem kao izgovor za lov na srne, jelene i slično, jer navodno \"nema predatora da njihov broj drži pod nadzorom\". U oba slučaja, ljudi su krivci jer su poremetili ekosustav.\n \nDivlje autohtone životinje, kao što su vukovi, imaju vrijednost same po sebi i trebaju imati pravo na život i opstanak. Ovaj planet ne postoji samo zbog ljudi nego zbog svih vrsta živih bića. Ljudi nemaju pravo istrijebiti niti jednu vrstu niti odlučivati koliko životinja određene vrste smije živjeti. Vukovi nisu samo brojevi nego osjećajna bića. Ubijanje članova čopora razara njihovu strukturu i uzrokuje patnju preživjelima."]
[83,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","6. PROVEDBA, NADZOR I REVIZIJA PLANA UPRAVLJANJA VUKOM\nRečenica: \"Provedbu Plana upravljanja, praćenje provedbe i eventualnu reviziju organizira koordinacijski tim ministarstva  nadležnog za poslove zaštite prirode u suradnji s ključnim dionicima.\"\n\nKomentar: Da li se time ukida ili zaobilazi Povjerenstvo za velike zvijeri kao stručno i savjetodavno tijelo?"]
[84,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","TEMATSKA CJELINA 3. POPULARIZACIJA, INFORMIRANJE I EDUKACIJA JAVNOSTI\nRečenica: \"Cilj je usmjeren na edukaciju i senzibilizaciju javnosti, posebice djece i mladih,  o problematici i važnosti očuvanja vuka te na poticanje razumijevanja i stvaranje pozitivnijih stavova prema ovoj vrsti.\"\n\nKomentar: Djeca i mladi nisu ključni dionik, ne stvaraju pritisak na očuvanje i upravljanje populacijom vuka – zašto je fokus na ove skupine? Naravno da ih treba uključiti, ali iz svega do sad navedenog ne može biti prioritet."]
[85,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","TEMATSKA CJELINA 3. POPULARIZACIJA, INFORMIRANJE I EDUKACIJA JAVNOSTI \n\nKomentar: Predlažemo ne usmjeravati aktivnosti samo na javnost – već na sve interesne skupine.\nPrimjerice, ovdje bi kao jedan od ciljeva mogla biti i obvezujuća razmjena informacija sa susjednim zemljama vezano uz upravljanje vukom."]
[86,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","Rečenica: \" - povećanu učestalost značajnih štetnih događaja  na nekom području\"\n\nKomentar; I ovdje su korištene paušalne ocjene. Što je \"povećana učestalost\" i što su \"značajne štete\"? I na ovom mjestu se otvara mogućnost za proizvoljna tumačenja i manipulacije."]
[87,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","Rečenica: \"- problematično ponašanje (opetovani dolazak, više puta u nekoliko dana u naselja ili na udaljenost manju od 50 m od naseljenih kuća, a posebno tijekom proljeća i ljeta te danju i sl.\"\n\nKomentar: Općeprihvaćeni standard na razini EU je da je granica tolerancije 30m, a ne 50m od naseljenih kuća."]
[88,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","Rečenica: \"Prepoznavanje problematičnog ponašanja vukova i postupanje kod odvraćanja ili intervencija bit će pobliže opisani u protokolu za intervencije vezano za prostorno nepoželjne jedinke , a uključuju:\n\nKomentar: Protokol za prepoznavanje i postupanje sa jedinkama vuka nepoželjnog ponašanja načinjen je u okviru LWW projekta i usklađen između sedam od osam (Slovenija se ne slaže) članica EU. Na hrvatskoj je hoće li primjenjivati taj protokol, a koji su izradili mjerodavni stručnjaci za vuka iz država EU koje imaju pojave smjelih (problematičnih) vukova. Taj protokol bio je prezentiran ministarstvu u listopadu 2025."]
[89,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","TEMATSKA CJELINA 2. SOCIJALNA PRIHVATLJIVOST\nRečenica: \"Ukoliko se na području posebnog upravljanja utvrdi višestruko uzastopno  pojavljivanje vuka u različitim danima u razdoblju od travnja do listopada, a na terenu je utvrđeno da ne postoje ili da su barem djelomično uklonjeni svi mogući prepoznatljivi razlozi pojavljivanja vuka (provedba hitnih mjera uklanjanja atraktanata uz prethodno upućivanje i upozorenje nadležnih osoba i/ili institucija), dopustit će se ovlašteniku prava lova na predmetnom području ili odrediti članu Interventnog tima interventni odstrel jedinke vuka po hitnom postupku.\"\n\nKomentar: Nije određeno (nego je paušalno) što znače kvalifikacije \"višestruko\" i \"uzastopno\". Neodređivanje ovih kriterija otvara prostor za svojevoljna tumačenja tj. za manipulacije. Ako već nije određeno ovdje, onda bi o tome trebalo svakako mišljenje davati PVZ i to nakon izvida stanja na terenu (rad IT-a), a ne ministarstvo samo donositi odluku i bez vjerodostojnih informacija s terena. Medijski pritisci interesnih skupina nisu informacije, a odluke temeljem medijskih pritisaka su politika, a ne struka, tj. podilaženje interesima glasne manjine i štetno je za proces upravljanja dijelom prirode koji je ostavština svih građana RH."]
[90,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","TEMATSKA CJELINA 2. SOCIJALNA PRIHVATLJIVOST\nRečenica: \"S druge strane, identificiraju se područja visoke ekološke pogodnosti za vuka i s potencijalom značajnog smanjenja sukoba, koja čine kontinuiranu (povezanu) jezgru očuvanja.\"\n\nKomentar: Prepoznata su i područja visoke pogodnosti, a koja nisu povezana sa područjima stalne i povremene prisutnosti vuka. To se prvenstveno odnosi na područja kao Papuk (Park prirode i šire). Vuku treba biti dopušteno živjeti i u takvim područjima. Zato predlažem brisanje zadnjeg dijela rečenice.\n\nPrijedlog rečenice: \"S druge strane, prepoznata su područja visoke ekološke pogodnosti za vuka i s potencijalom značajnog smanjenja sukoba.\""]
[91,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","TEMATSKA CJELINA 2. SOCIJALNA PRIHVATLJIVOST\n\nRečenica: \"Opravdano je za pretpostaviti da je na tom području (posebnog upravljanja - moje pojašnjenje konteksta) prisutnost vuka uzrok dodatnom smanjenju socijalnog kapaciteta na razini čitave populacije u RH te će se regulirati posebnim uvjetima/mjerama za izlučenje jedinki vuka.\n\nKomentar: Preduvjet za to može i mora biti jedino biti nepristrano dokazivanje pojave vuka i šteta u tim zonama kroz terenski rad članova Interventnog tima, a ne samo pritisak dijela pristrane javnosti i medija, kao što je bio slučaj izdavanja odobrenja za odstrjel vuka u općini Kistanje, gdje je temeljem nikakvih i krivih dokaza (snimke čagljeva) brzopleto donesena odluka o odstrjelu vuka pred zimu 2025/2026."]
[92,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","TEMATSKA CJELINA 2. SOCIJALNA PRIHVATLJIVOST\nRečenica: \"Dodatno, zbog blizine naselja učestalost pojavnosti lutajućih pasa u prirodi nije zanemariv pritisak u pogledu mogućnosti za hibridizacijom, kao i povećanjem štetnih događaja na stoci\n\nKomentar: Provedeni upitnici i terenska istraživanja ne ukazuju više na postojanje većih pritisaka zbog lutajućih pasa. Osim toga, kroz prethodno razdoblje provedena je jedna od aktivnosti predviđena Planom upravljanja vukom koja je (možda/valjda) smanjila taj pritisak – \"4.5.1 Izraditi Protokol o zbrinjavanju pasa lutalica\"."]
[93,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","TEMATSKA CJELINA 2. SOCIJALNA PRIHVATLJIVOST\n\nRečenica: \"Područja posebnog upravljanja uz jadransku obalu čine urbane cjeline priobalnog područje od Rijeke do samog juga Hrvatske i granice s Crnom Gorom uključujući i poluotok Pelješac s dijelovima zaleđa koje čine manja naselja povezana mrežom prometnica, a u kojima se odvijaju intenzivne prometne i turističke aktivnosti.\"\n\nKomentar: Zoniranje nije bilo prihvaćeno ni na jednoj radionici za upravljanje vukom, a na kojima su sudjelovali predstavnici interesnih skupina. Samovoljno uvođenje zoniranja od strane države je kršenje načela o uključivanju javnosti u upravljanje populacijom vuka u HR."]
[94,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","TEMATSKA CJELINA 2. SOCIJALNA PRIHVATLJIVOST\n\nKomentar: U ovom poglavlju je dobrim dijelom obrađena tematika vezana uz kvalitetu i povoljno stanište za vuka, uključujući i zonaciju – prikladnija je za Opći cilj 1. Način upravljanja, odnosno interveniranje bi mogao ostati u Općem cilju 2. Nažalost nigdje se ne vidi na koji način će ključni dionici biti informirani i uključeni u odlučivanje o provedbi plana upravljanja.  EC posebno potiče uključivanje i suradnju s dionicima u cilju smanjenja konflikta i boljeg suživota (kroz regionalne, nacionalne ili transnacionalne platforme, a jednu takvu dodatno financira u HR). Ispada da Ministarstvo nadležno za zaštitu prirode radije ide na mjeru ubijanja vuka nego u komunikaciju i uključivanje dionika, a kojima ni dozvola za legalno ubijanje vuka neće biti dovoljno dobra."]
[95,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","4. OCJENA PROVEDBE PLANA UPRAVLJANJA VUKOM U REPUBLICI HRVATSKOJ IZ 2010. GODINE\n\nRečenica: \"Aktivnosti iz tematskih cjelina Lovstvo, Nezakonito ubijanje i Suradnja s susjedima u pravilu nisu provedene.\"\n\nKomentar: Bilo bi poželjno napraviti analizu i navesti bar neke ključne razloge zbog kojih aktivnosti nisu provedene kako bi se bolje razumijeli i moguće uklonili. Time bi omogućili provedbu potrebnih aktivnosti kroz novi plan upravljanja. - bez onih stereotipa o kapacitetu i proračunu"]
[96,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","4. OCJENA PROVEDBE PLANA UPRAVLJANJA VUKOM U REPUBLICI HRVATSKOJ IZ 2010. GODINE\nRečenica: \"Aktivnosti su analizirane u tri kategorije, pri čemu proizlazi da je manje od polovice (45%) provedeno ili djelomično provedeno (Tablica Ocjena provedbe):\"\n\nKomentar: Bolje bi bilo izraziti postotke provedenosti po kategorijama zasebno, a prema brojevima za tri kategorije.\n\nPrijedlog rečenice: \"Aktivnosti su analizirane u tri kategorije, pri čemu proizlazi da je provedeno 24% aktivnosti, a djelomično provedeno 21% aktivnosti, ukupno 45% (Tablica Ocjena provedbe):"]
[97,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.7.1. Stručna i znanstvena istraživanja\nRečenica: \"Naknadno se u mrežu motritelja priključila se i lovačka zajednica.\"\n\nKomentar:  Lovci su od početka provedbe prvog Plana upravljanja, tj. od 2006 sudjelovali u monitoringu.\n\nPrijedlog rečenice: \"U mrežu motritelja priključila se i lovačka zajednica od 2006. godine, tj. od početka provedbe prvog Plana upravljanja, a mreža tragača pojačana je od 2003. godine kroz LIFE WILD WOLF projekt.\""]
[98,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.7.1. Stručna i znanstvena istraživanja\nRečenica: \"Zavod za zaštitu okoliša i prirode 2022. godine pokrenuo je uspostavu i razvoj Tima tragač a kao i terenske mreže motritelja za praćenje populacije vuka (Canis lupus) i risa (Lynx lynx) na području Hrvatske.\"\n\nKomentar 1: Radi ove rečenice nema smisla da u ciljevima piše \"uspostava tima tragača/motritelja\". Ovdje se potvrđuje da sustav postoji i \"samo\" ga treba pokrenuti.\n\nKomentar 2: Bilo bi dobro spomenuti i da je došlo do proširenja mreže Tragača s dionicima /lovcima kroz LWW projekt. Oni su također aktivni, dojavljuju podatke na monitoring mail HLS-a (a treba sve tragače poticati da to rade putem SMART aplikacije), prikupljali su uzorke za DNA analizu. Dostavljeni podaci redovito se dijele sa županijskim lovačkim savezima, objavljuju tijekom sastanaka dionika (platforma) i na online platformi EasyWolf (https://easywolf.eu/)."]
[99,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.7.1. Stručna i znanstvena istraživanja\n\nRečenica: \"Hrvatska agencija za okoliš i prirodu objavila je Stručni priručnik za procjenu utjecaja zahvata na velike zvijeri pojedinačno te u sklopu planskih dokumenata – primjer vjetroelektrane (Kusak i sur., 2016). \"\n\nKomentar: Negdje u ovom dijelu bilo bi dobro dodati da je objavljen i niz edukativnih i informativnih materijala kroz još najmanje dva projekta – LIFE EuroLargeCarnivores - Improving Coexistence with Large Carnivores in Europe i Interreg Slovenija-Hrvatska: Carnivora Dinarica. U ovom pregledu se ne navodi ništa iako su publikacijama svoj doprinos dali i znanstvenici i djelatnici nadležnih institucija, zaštićenih područja kao i sami dionici.  Stvaranje povjerenja i uključivanje dionika postiže se i kroz priznavanje rezultata rada na temi očuvanja populacije vuka, pa predlažem tekst obogati recentnijim publikacijama ovaj pregled."]
[100,"SLAVKO STRUNA"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","Nisam opazio brojčani podatak o  trenutačnoj veličini vučje populacije, te usporedbu koliko se povećala od posljednjeg izvješća. Koliki je biološki minimum jedinki vuka potreban za stabilnu populaciju ?"]
[101,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.7.1. Stručna i znanstvena istraživanja\nRečenica: \"Akcije praćenja populacije vuka prema tragovima u snijegu započele su tijekom zime 2006./2007. i nastavile se narednih godina, a u njima su sudjelovali predstavnici brojnih lovačkih udruga i ovlaštenici prava lova, predstavnici Hrvatskih šuma te čuvari prirode u zaštićenim područjima\n\nKomentar: Rečenci nedostaje referenca,"]
[102,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.7.1. Stručna i znanstvena istraživanja\nRečenica: \"Znanstvena istraživanja vukova u Hrvatskoj se provode od 1998 . godine kad je prvi vuk obilježen radio- telemetrijskom ogrlicom u Dalmaciji, a kasnije su takva istraživanje proširena i na Gorski kotar (2002.) i Liku (2003.).\n\nKomentar: Bilo je i ranije prikupljanja i obrade podataka, prvenstveno podataka o smrtnosti vukova. Alojzije Frković bilježio je svaku smrtnost vuka od 1945. (Frković, A., R. L. Ruff, L. Cicnjak, and Đ. Huber. 1992. Wolf mortality in Gorski kotar in the period 1945-1986. Pages 353–358 in. Global trends in wildlife management. Institute for Natutre Conservation, Krakow, Poland.), te risa od naseljavanja 1973 (Frković, A. 2001. Ris (Lynx lynx L.) u Hrvatskoj -  naseljavanje, odlov i brojnost (1974-2000). Šumarski list 625–634.). Dinamika smrtnosti vukova bila je jedan od argumenata da ima malo vukova. Malo mrtvih vukova u doba kada nije bilo razloga za tajenje da je vuk usmrćen (jer nije bio zaštićen), značilo je i malo vukova u prirodi.\n\nPrijedlog: \"Istraživanja ekologije vukova u Hrvatskoj se provode od 1998 . godine kad je prvi vuk obilježen radio- telemetrijskom ogrlicom u Dalmaciji, a kasnije su takva istraživanje proširena i na Gorski kotar (2002.) i Liku (2003.).\""]
[103,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.7. Istraživanja i aktivnosti za zaštitu i očuvanje vrste\nRečenica; \"Od 1999. godine u okviru nadležnog Ministarstva aktivno je Povjerenstvo za praćenje populacija velikih zvijeri koje djeluje kao savjetodavno tijelo za vuka i risa.\"\n\nKomentar: Tvrdnja je netočna. Donosim rečenicu iz dokumenta nazvanog PROMEMORIJA, a koju je napisao g. Željko Štahan 30.05.2005. i ostavio je članovima PVZ-a, kada je odlazio u mirovinu. Ovdje dajem samo dio bitan za kontekst.\n\nRečenice g Štahana iz PROMEMORIJE (2005) : \"Povjerenstvo za praćenje populacija velikih zvijeri -vuka, risa i medvjeda, osnovano je već 1982. g., pri tadašnjem Republičkom zavodu za zaštitu prirode. Tadaje to bila komisija za risa, kojaje počela djelovati nakon što je ris u Hrvatskoj proglašen posebno zaštićenom životinjskom vrstom, po reintrodukciji u šume jugoistočne Slovenije (1973. g.), koje se nastavljaju preko Kupe na šume Gorskog kotara. Povjerenstvo je nakon donošenja odluke o posebnoj zaštiti vuka (1995.) svoje djelovanje proširilo i na ovu vrstu, koja je u to vrijeme bila vrlo prorijeđena."]
[104,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.6.2. Lovstvo i utjecaj na divljač\nRečenica: \n\nKomentar: Izbjegavati korištenje termina \"divljač\", a zamijeniti ga sa \"divlje životinje\".\n\nPrijedlog: \"Vukovi pozitivno utječu na populacije divljih životinja koje su divljač jer su oportunisti koji hvataju jedinke koje su bolesne, stare ili degenerirane i na taj način provode prirodnu selekciju.\""]
[105,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.6.1. Utjecaj vuka na domaće životinje\nDobar prikaz bio bi kad bi se štete izrazile i u novčanim vrijednostima po vrsti stradale stoke. Vjerujem da bi tada omjeri bili drugačiji, jer jedno govedo skuplje je od jedne ovce ili koze."]
[106,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.6.1. Utjecaj vuka na domaće životinje\nU prikazu šteta dodati podatke za godine 2024. i 2025."]
[107,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.6.1. Utjecaj vuka na domaće životinje\nRečenica: \"Veći broj šteta zabilježen je ne samo zbog eventualnog povećanja populacije vuka i širenja areala  njegovog kretanja tijekom godina već i zbog sve veće informiranosti oštećenika o mogućnosti prijave štete i zainteresiranosti za ostvarivanje naknade štete.\"\n\nKomentar 1: Ni povećanje i širenje područja rasprostranjenosti nisu dokazani. Nasuprot toga, zabilježeno je smanjenje područja rasprostranjenosti za preko 2000 km2.  (vidi Kaczensky i sur, 2023; https://datadryad.org/stash/dataset/doi:10.5061/\ndryad.3xsj3txrc, te Kusak i sur. 2023.) Ne može se iznositi ovakve paušalne tvrdnje,  ako je su u suprotnosti sa dokazanim.\nKomentar 2: Stočari znaju odavno za mogućnost nadoknade šteta. Samo prve tri godine nakon proglašenja zaštite vuka moglo se govoriti o nedovoljnoj informiranosti.\n\nPrijedlog 1: Navedena rečenica iznosi vrlo tvrdnje suprotne činjenicama i neutemeljene pretpostavke te je predlažem cijelu izbaciti iz teksta. Objašnjenje za povećanje šteta treba tražiti drugdje.\nPrijedlog 2: U ovaj kontekst bi trebalo staviti broj stoke po godinama i iznose poticaja koji su plaćeni za držanje prvenstveno goveda i konja, pa čak i magaraca, a onda i u načinu njihovog držanja i čuvanja. Za to je potrebno prikupiti i obraditi podatke o poticajima i broju stoke, dok se za držanje i čuvanje treba provesti terensko istraživanje. Mislim da bi se tek s time dobilo pravo objašnjenje za porast šteta."]
[108,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.6.1. Utjecaj vuka na domaće životinje\nRečenica: \"Puni iznos naknade štete za usmrćenu ili ozlijeđenu životinju isplaćuje se jedino u slučaju da je u postupku obavljanja očevida utvrđeno da je štetu nedvojbeno počinio vuk ili se s velikom vjerojatnošću može zaključiti da je riječ o vuku, odnosno 24 sata prije ili poslije štetnog događaja u krugu od 10 km počinjen je drugi štetni događaj gdje je sa sigurnošću utvrđeno da je počinitelj bio vuk.\n\nKomentar: Ne znam od kuda dolazi ovo pravilo o krugu od 10 km? Prvih 20 godina upravljanja vukom (2005-2016) kada su procjenitelji šteta još dobivali jednogodišnje radionice, (što je prekinuto 2016 godine,) nije na radionicama ni jednom bilo spomenuto \"pravilo 10 km\". Nije jasno tko je to uveo i s kojim razlogom, ali  takvo pravilo otvara prostor za manipulacije, pogotovo sada uz sveprisutnog čaglja. Svaki slučaj napada divlje životinje na domaću je priča za sebe i mora se ocjenjivati zasebno, samo temeljem dokaza nađenih i vezanih za taj događaj. ako je to ušlo u pravilnik za nadoknade šteta, onda isto treba ukinuti jer nije utemeljeno ni na čemu. Ovdje se jednostavno može izbrisati.\n\nPrijedlog rečenice: \"Puni iznos naknade štete za usmrćenu ili ozlijeđenu životinju isplaćuje se jedino u slučaju da je u postupku obavljanja očevida utvrđeno da je štetu nedvojbeno počinio vuk ili se s velikom vjerojatnošću može zaključiti da je riječ o vuku.\""]
[109,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.6.1. Utjecaj vuka na domaće životinje\nRečenica: \"Ako oštećenik uredno prijavi štetu, a vještak ne obavi očevid u roku od tri dana od primitka prijave , oštećenik može u daljnjem roku od petnaest dana odštetni zahtjev uputiti ministarstvu.\"\n\nKomentar: Nije li po novom da vještak mora izaći na uviđaj u roku od 24 sata od primitka prijave?"]
[110,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.6.1. Utjecaj vuka na domaće životinje\n\nOdjeljak koji počinje rečenicom: \"Električna ograda jedna je od najučinkovitijih i najzastupljenijih mjera zaštite koja se koristi na pašnjacima za držanje domaćih životinja za zaštitu od napada vukova (Bruns i sur., 2020; Reinhardt i sur., 2012).\"  može biti nadopunjen s još jednom rečenicom, a koja bi trebala doći odmah iza rečenice navedene u ovom komentaru. dodatna rečenica ima i referenceu.\n\nPrijedlog rečenice: \" U krškim područjima, ograđivanje pašnjaka obraslog makijom nije provedivo, ali se električna ograda prethodno opisane konstrukcije, preporuča za noćno čuvanje u toru, dok se za napasivanje na krškim pašnjacima preporuča tradicionalno čuvanje od strane čovjeka/pastira i primjena pasa čuvara (LIFE WILD WOLF Projekt , 2024).\n\nTvrdnja u ponuđenoj rečenici proizlazi iz jedne od radionica LWW projekta, puna referenca: \"LIFE WILD WOLF projekt. (2024). Strategije zaštite stoke u krškim područjima: Preporuke za električne ograde i tradicionalno čuvanje. Tehničko izvješće i zapisnik radionice Dalmatinske platforme, Dugopolje, Hrvatska.\""]
[111,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.6.1. Utjecaj vuka na domaće životinje\nPoglavlje ima puno tvrdnji koje nisu poduprte izvorima (referencama). Svaka tvrdnja mora biti pokrijepljena referencom je rtako je u svim ostalim dijelovim adokumenta.\n\nPrimjeri tvrdnji bez izvora informacija:\n\n1. \"Ogradu mogu sačinjavati dvije žice između kojih je žičana mreža ili 6 – 8 žica postavljenih s razmakom od 20 do 30 cm gdje između donjeg para žica razmak treba biti manji (postoji li izvor koji se može citirati za ova pravila čuvanja? Pravilnik o nadoknadi šteta?).\n2. Kao dodatnu mjeru odvraćanja preporuča se s vanjske strane ograde postaviti plastične zastavice (referenca).\n3. Štete od vukova, u Republici Hrvatskoj, najčešće nastaju zbog neprimjerenog  držanja i čuvanja životinja, neadekvatno ograđenih pašnjaka i neadekvatnih nastambi za smještaj životinja, ostavljanja životinja na otvorenom bez nadzora, naročito noću, korištenja neodgovarajućih pasmina pasa i njihovog nedovoljnog broja, kao i nedovoljnog broja pastira, u odnosu na veličinu stada koje čuvaju (referenca).\n4. Dodatni problemi su manjak pastira kao radne snage, nezainteresiranost ljudi da se bave tim poslom, pastiri su često starije starosne dobi (referenca).\n5. Poseban izazov za stočare kod čuvanja stoke su zarasli, nepregledni pašnjaci, a pri ograđivanju pašnjaka neravna struktura terena, manjak inovativnosti i pronalazak tehničkih rješenja ograđivanja naročito na krškim terenima i terenima koji su ispresijecani vodotokovima poput potoka i rječica te ustaljeno mišljenje da je voda dovoljna prepreka i zaštita od vuka i da dijelove vodotokova nije potrebno ograđivati (referenca).\n6. Tu su i sukobi s pojedincima vezani uz trajno ograđivanje površina i stavovi da ono remeti prirodnu migraciju divljači i slobodno kretanje ljudi (referenca).\n7.  U pašnjačkom držanju, učestalo je korištenje električnih pastira s nedovoljnim brojem žica postavljenih na visine koje sprječavaju bijeg stoke, ali ne predstavljaju zaštitu od vuka kao i ograđivanje stoke na ispaši električnim pastirom na premalim površinama što dovodi do proboja ograde pri izbijanju panike zbog pojave vuka u blizini (referenca).\n8. Životinje, koje se prvi puta susreću s električnom ogradom, treba na nju naučiti i to tako da se svaka životinja najmanje dva puta dovede do vodiča i dotakne njuškom. Ovime se sprječava početno trganje ograde i zapetljavanje životinja u žice uslijed izbijanja panike (referenca)\n9. Ne pridaje se dovoljno pažnje visoko gravidnim životinjama, naročito kravama koje se često drže na otvorenim neograđenim pašnjacima sve do trenutka teljenja tako da nije rijetkost da u napadu vuka bude usmrćena i krava i tele i to baš pri teljenju (referenca).\n10. Problem predstavljaju troškovi nabavke, držanja i dresure pastirskih pasa tako da se u čuvanju stoke često ne koriste provjerene pasmine pastirskih pasa koje se uzgajaju i drže već desetljećima za tu namjenu nego različiti križanci i psi čuvari koji kao štenci nisu integrirani u stado i nisu naučeni ostajati uz stado i čuvati ga (referenca).\n11. Problem predstavlja i netolerancija stanovnika koji žive u blizini stočara, a kojima smeta lajanje pasa i nedovoljna prosvjećenost stanovništva o ulozi pastirskih pasa čuvara stada te nepoštivanje držanja distance od stada što može dovesti do nepredvidljivih, neželjenih pa i opasnih reakcija pasa, naročito u slučajevima držanja opasnih pasmina pasa (referenca). \n12. Veće štete se često događaju i tamo gdje se vukovi naseljavaju na novim područjima, a vlasnici stoke se još nisu prilagodili na njihovu prisutnost (referenca)."]
[112,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.6.1. Utjecaj vuka na domaće životinje\n\nRečenica: \"Opasnost od štete od vuka na stoci postoji ukoliko posjednici ne zaštite dovoljno svoju stoku, ako na nekom području nema dovoljno divljači kojom se vukovi hrane (srna, jelena, divokoza i divljih svinja) ili ako se vukovi nauče i specijaliziraju za klanje stoke.\"\n\nKomentar 1:  Divljač je pravni pojam, a obuhvaća divlje životinje koje su lovne vrste, tj. navode se u Zakonu o lovu.\nKomentar 2: Svaki vuk će napasti domaću životinju, ako mi se pruži prilika. Stoga je pogrešno vjerovanje da postoje vukovi koji se nauče na stoku, tj. da se vukove može naučiti da ne jedu stoku. Vukovi neće jesti stoku jedino ako je ista dovoljno dobro čuvana. Stoga zadnjoj tvrdnji u rečenici nije mjesto.\n\nPrijedlog rečenice: \"Opasnost od štete od vuka na stoci postoji ukoliko posjednici ne zaštite dovoljno svoju stoku, ako na nekom području nema dovoljno divljih životinja kojom se vukovi hrane (srna, jelena, divokoza i divljih svinja)."]
[113,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.6.1. Utjecaj vuka na domaće životinje\n\nTablica 6. Broj prijavljenih šteta na stoci i utvrđeni počinitelji u razdoblju od 2010. do 2023. godine.\n\nKomentar: Sada je već 2026 godina, te vjerujem postoje i obrađeni su podaci o štetama za 2024. i 2025 godinu. Bilo bi dobro Tablicu 6 nadopuniti podacima za 2024. i 2025. godinu."]
[114,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.6 Utjecaj konflikata ana očuvanje vuka\n\nJedan od izvora konflikta s vukom je predacija na psima – čini se da ta tema nije obrađena, kao ni tema primjerenih i dostupnih mjera suzbijanja šteta na psima.\n\nPrijedlog: Nadopuniti Točku 3.6. analizom šteta na psima, s naglaskom na okolnosti i trend kroz zadnjih 15 godina, te objašnjenjem za razloge u promjeni trenda, ako ga je bilo."]
[115,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.4.3 Radionice s dionicima vezanim uz upravljanje vukom\n\nRečenica: \"Istraživanja  su temelj za odstrjel (zahvat) i uklanjanje križanaca, a potrebna je prekogranična suradnja s BIH.\"\n\nKomentar:  Uz istraživanja bi trebalo dodati i legislativni/pravni okvir koji omogućuje djelovanje u skladu s odlukama /planiranim akcijama u Planu upravljanja.\"\n\nPrijedlog rečenice: \"Usklađivanje pravnog okvira i istraživanja  su temelj za odstrjel (zahvat) i uklanjanje križanaca, a potrebna je prekogranična suradnja s BIH.\""]
[116,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.4.2. Sastanci (fokus grupe)\nRečenica: \"Lovci i stočari na području Like se žale na poteškoće koje se javljaju zbog neusklađenog djelovanja ministarstva, odnosno događa se da država u zakup (koncesiju) da isto zemljište stočaru (ispaša) i lovcu (lovno gospodarenje), pa dolazi do sukoba oko korištenja tog zemljišta.\n\nKomentar: Dodati \"i Dalmacije\"\n\nPrijedlog rečenice: \"Lovci i stočari na području Like i Dalmacije se žale na poteškoće koje se javljaju zbog neusklađenog djelovanja ministarstva, odnosno događa se da država u zakup (koncesiju) da isto zemljište stočaru (ispaša) i lovcu (lovno gospodarenje), pa dolazi do sukoba oko korištenja tog zemljišta.\""]
[117,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.4.1 Stajališta o vukovima\n\nRečenica: \"Sve skupine snažno odbacuju nekontrolirano ubijanje ili istrebljivanje vukova, i to još jasnije negoli u prijašnjim istraživanjima (Kusak i sur. 2019b). Dakle, ne može se govoriti o padu socijalnog kapaciteta .\"\n\nKomentar: Druga rečenica \"Dakle, ne može se govoriti o padu socijalnog kapaciteta \", je prekrižena za brisanje, a proizlazi kao logičan zaključak istraživanja stavova javnosti 2018 godine. Ako nema pada socijalnog kapaciteta, onda nema ni opravdanja za smanjenje stupnja zaštite vuka, pogotovo zato jer stanje populacije nije poznato radi kronično nedostatnog monitoringa."]
[118,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.4.1 Stajališta o  vukovima\n\nCijela točka bavi se prethodnim aktivnostima u pripremi plana, nedostaje društveni apekt u smislu uključivanja dionika u upravljanje i komunikacija s dionicima, oboje je podjednako važno kao i druge mjere očuvanja vrste."]
[119,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.3.4. Nedostaci u znanju\n\nRečenica. \"Za potrebe primjerenog i učinkovitijeg upravljanja populacijom u budućnosti, a u svrhu njenog očuvanja, potrebno je nastaviti provedbu istraživanja koja će dati uvid u brojnost populacije vuka , odnosno broj čopora i veličinu čopora, veličine teritorija čopora i gustoću vukova po biogeografskim regijama kao i trend populacije na temelju optimalnog broja sakupljenih uzoraka za cijelo područje rasprostranjenosti populacije vuka.\"\n\nKomentar: Brojnost (veličinu populacije) može dati samo državno provođen monitoring i prekogranična suradnja u monitoringu, a ne istraživanje.\n\nPrijedlog: \"\"Za potrebe primjerenog i učinkovitijeg upravljanja populacijom u budućnosti, a u svrhu njenog očuvanja, potrebno je nastaviti provedbu monitoringa unutar države i uz prekograničnu suradnju koja će dati uvid u brojnost populacije vuka, odnosno broj čopora i veličinu čopora, veličine teritorija čopora i gustoću vukova po biogeografskim regijama kao i trend populacije na temelju optimalnog broja sakupljenih uzoraka za cijelo područje rasprostranjenosti populacije vuka.\""]
[120,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.3.3. Uzroci ugroženosti\na) Fragmentacija staništa\n\nU trećem odjeljku isti tekst se ponavlja dva puta, Treba izbrisati jedan:\n\nGolosječa ili u nekim krajevima nezakonita sječa šuma, ograđivanje šumskih prostora ogradama uz povećane opsege nekontrolirane uporabe šumskih cesta za vožnju quadovima ili planinskim biciklima, kao i stalan pritisak migranata a u nekim dijelovima i turističkih aktivnosti, osim degradacije staništa donosi i ometanje staništa.  Golosječa ili u nekim krajevima nezakonita sječa šuma, ograđivanje šumskih prostora ogradama uz povećane opsege nekontrolirane uporabe šumskih cesta za vožnju quadovima ili planinskim biciklima, kao i stalan pritisak migranata a u nekim dijelovima i turističkih aktivnosti, osim degradacije staništa donosi i ometanje staništa. Sve nabrojano ne prati se sustavno a pojavljuje se sporadično, no s vremenom kumulativno predstavlja svojevrsnu prijetnju (Kusak i sur. 2023)."]
[121,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.3.3. Uzroci ugroženosti\n\nRečenica: \"Pritisci koji su postojali od proglašenja vuka zaštićenom vrstom, postoje i 28 godina nakon toga u većem ili manjem značaju, a istovremeno su se pojavili i novi.\"\n\nKomentar: Od zaštite vuka prošlo je 30 godina.\n\nPrijedlog izmjene rečenice: \"Pritisci koji su postojali od proglašenja vuka zaštićenom vrstom, postoje i 30 godina nakon toga u većem ili manjem značaju, a istovremeno su se pojavili i novi.\""]
[122,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.3.2. Stanje očuvanosti vrste\n\nRečenica: \"U ostalih šest, stanje očuvanosti vuka procijenjeno je kao nepovoljno – neodgovarajuće, što znači da su potrebni dodatni napori kako bi se postiglo povoljno stanje očuvanosti vuka u cijeloj regiji.\"\n\nPopravak u: \" U ostalih šest, stanje očuvanosti vuka procijenjeno je kao nepovoljno – neodgovarajuće, što znači da su potrebni dodatni napori kako bi se postiglo povoljno stanje očuvanosti vuka u ostalim regijama.\""]
[123,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.3.1. Status ugroženosti\n\nZaglavlje Tablica 3: Korekcija teksta u; \"Tablica 3 Procjene statusa vučjih populacija za razdoblje 2012. – 2022/23.\""]
[124,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.2.4 Genetska struktura\n\nNa kraju poglavlja predlažem dodati rečenicu: \"Istraživanje križanaca nastavlja se kroz projekt LIFE Wild Wolf - Konkretne akcije za očuvanje vukova divljima u antropogenim krajobrazima Europe (2023-2027).\""]
[125,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.2.4 Genetska struktura\n\nRečenica: \"Zabrinjujuće je da se u Gorskom kotaru potvrdila reprodukcija disperzera (isto je potvrđeno i u sezoni 2017/2018 u Sloveniji).\"\n\nKomentar: Ovdje nije jasno da se radi o potvrđenoj reprodukciji disperzira križanca. Naravno da se disperzeri koji su čisti vukovi razmnožavaju, to nije problem.\n\nPrijedlog izmjene: \"Zabrinjujuće je da se u Gorskom kotaru potvrdila reprodukcija disperzera križanca (isto je potvrđeno i u sezoni 2017/2018 u Sloveniji).\""]
[126,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.2.4 Genetska struktura\n\nRečenica: \"Vukovi u Hrvatskoj zadržali su visoke genetske varijacije, čemu je možda uzrok stalni protok gena između vukova iz Slovenije te Bosne i Hercegovine (Gomerčić i sur. 2010) koji se nastavio usprkos nedavnim promjenama staništa i razvoju infrastrukture  (Kusak i sur., 2005b).\"\n\nKomentar: Referenca na koju se poziva tvrdnja da je cjelovitost staništa očuvana unatoč \"nedavnim\" (Kusak i sir., 2005) promjenama u staništu, je zastarjela. U razdoblju od 2005. do 2025. izgrađeno je mnogo infrastrukturnih objekata (ceste, vjetroparkovi, solarne elektrane), a za koje s eu većini slučajeva ni ne zna jesu li narušili cjelovitost staništa i povezanost dijelova populacije vuka. Poznato je nekoliko primjera, kao npr. VE Senj na prijevoju Vratnik  i VE Rust na Dinari, a koje su izgrađene ili se grade na uskim dijelovima staništa vuka bitnim za očuvanje cjelovitosti staništa i povezanosti populacije vuka, a i ostalih velikih zvijeri. Država je prilikom izrade novih karata osjetljivosti staništa za velike zvijeri (https://bioportal.hr/gis/) propustila izraditi i kartu koridora za kretanje velikih  zvijeri. Stoga nije poznato je li stanište cjelovito, a povezanost dijelova populaicje vuka očuvana.\n\nPrijedlog izmjene rečenice: \"Vukovi u Hrvatskoj zadržali su visoke genetske varijacije, čemu je možda uzrok stalni protok gena između vukova iz Slovenije te Bosne i Hercegovine (Gomerčić i sur. 2010), ali nije poznato je li cjelovitost staništa koja je postojala 2005. godine (Kusak i sur., 2005b), očuvana do 2025. godine."]
[127,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.2.3 Brojnost\n\nRečenica: \"Tijekom pet ne-reproduktivnih sezona (2018. – 2019., do 2022. – 2023.), na temelju evidentiranih opažanja u tom razdoblju je zabilježeno od 73 do 150 različitih jedinki vukova (Kusak i sur, 2023), a prepoznata su ukupno 43 čopora.\"\n\nKomentar: Ovdje se i dalje gura iskrivljena brojka dokumentiranih čopora, a koja je izvađena iz konteksta, tj. nje navedena cijela rečenica iz stručne podloge. Jedino ispravno bilo bi navesti cijelu rečenicu, a koja glasi: \"Tijekom pet ne-reproduktivnih sezona (2018-2019, do 2022-2023), od kojih su prva i posljednja sezona obuhvaćene dijelom vremena, prepoznata su ukupno 43 čopora, ali u prosjeku za pojedini čopor je od pet mogućih sezona, postojanje i brojnost određena 2.6 puta, tj. oko pola od mogućeg broja određivanja postojanja čopora.\"\nDakle, jasno je da nije svih 43 čopora dokumentirano svake godine. It istog dokumenta (Stručne podloge), može se jasno iščitati da je broj čopora tijekom pet ne-reproduktivnih sezona (2018. – 2019., do 2022. – 2023.), na temelju evidentiranih opažanja je zabilježeno od 73 do 150 različitih jedinki, a prepoznata su godišnje 16 do 28 čopora (prosjek 21.8) čopora. Dakle upola manje nego se ovdje prikazuje. Tek ovakvim objašnjenjem o broju dokumentiranih čopora i brojka od 73-150 vukova ima smisla. Navedena tvrdnja ne može ostati u ovom dokumentu neizmijenjena. Ili staviti cijelu rečenicu ili je izbaciti.\n\nPrijedlog nadopune navedene rečenice i dodavanje još jedne rečenice nakon nadopunjene rečenice: \"Tijekom pet ne-reproduktivnih sezona (2018-2019, do 2022-2023), od kojih su prva i posljednja sezona obuhvaćene dijelom vremena, prepoznata su ukupno 43 čopora, ali u prosjeku za pojedini čopor je od pet mogućih sezona, postojanje i brojnost određena 2.6 puta, tj. oko pola od mogućeg broja određivanja postojanja čopora. Dokumentirano je 16 do 28 čopora godišnje (prosjek 21.8) čopora, a iz toga proizlazi da je dokumentirani broj vukova u razdoblju 2019-2023 bio u rasponu od 73 do 150 jedinki.\""]
[128,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.2.3 Brojnost\n\nRečenica: Prema izvješću Skrbinšek i sur., 2019., iako je osnovni cilj bio napraviti procjenu brojnosti populacije vuka metodom hvatanja, označavanja i ponovnog hvatanja, problemi s uzorcima (prenizak intenzitet uzorkovanja, veliki broj sakupljenih uzoraka drugih vrsta kanida ) nisu dopustili korištenje te metode.\"\n\nKomentar: Bilo bi dobro dodati informaciju koliko uzoraka bi bilo dovoljno za dobre rezultate, tako da se zna kod paniranja budućih takvih akcija.\n\nPrijedlog je nakon spomenute rečenice dodati: \"Za vjerodostojno određivanje brojnosti velikih zvijeri iz genetskih uzoraka potrebno je sakupiti oko 3.4 puta više uzoraka nego što ima jedinki u populaciji (Mumma i sur. 2015)\"\n\nPuna referenca je za dodati u popis referenci: Mumma, M. A., C. Zieminski, T. K. Fuller, S. P. Mahoney, and L. P. Waits. 2015. Evaluating noninvasive genetic sampling techniques to estimate large carnivore abundance. Molecular Ecology Resources 15:1133–1144."]
[129,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.2.2. Stanište\n\nRečenica: U odnosu na 2016. godinu, utvrđeno je da se površina neprikladnih staništa povećala za 2578,9 km2 tj. za 3,9 %, a površina staništa visoke prikladnosti smanjila se za 2196,5 km2 , odnosno 4,5 % (Kusak i sur., 2023). \n\nKomentar: Iz ovoga je vidljivo da je povećanje površine neprikladnih staništa podjednako smanjenju površina staništa visoke prikladnosti i smanjenju područja rasprostranjenosti vuka. Ista referenca komentira da su razlike prevelike i stvarne, a ne da su posljedicu boljih podataka i razlike u metodi izračuna.\n\nPrijedlog je nakon spomenute rečenice dodati rečenicu: \"Povećanje površine neprikladnih staništa podjednako je smanjenju površina staništa visoke prikladnosti i smanjenju područja rasprostranjenosti vuka, a te promjene su posljedice stvarnih promjena u staništu (Kusak i sur. 2023), kao što su izgradnje velikih infrastrukturnih objekata (prometnice, vjetroelektrane i solarne elektrane)."]
[130,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","3.2.1. Rasprostranjenost\n\nKomentar: Rečenica: \"Tek nakon 2013. godine površina rasprostranjenosti računa se temeljem mreže 10x10 km.\" Nakon te rečenice je Tablica 1, a koja donosi površine rasprostranjenosti za godine 2005., 2010, 2019 i 2023., Pošto se od 2019 rasprostranjenost računa na mreži 10x10 km, onda ima smisla uspoređivati i komentirati te dvije godine. U odnosu na 2019. godinu, 2023 godine zabilježeno je smanjenje područja rasprostranjenosti za 2255.7 km2. To smanjenje treba barem istaknuti, a još bolje bi bilo obrazložiti ga. Ako se pogleda gdje se dogodilo to smanjenje, a koje je prikazano i u izvješću na razini Europe (Kaczensky i sur. 2024: https://datadryad.org/stash/dataset/doi:10.5061/\ndryad.3xsj3txrc), vidljivo je da je to najviše u području Karlovačke županije.\n\nPrijedlog: Nakon spomenute rečenice dodati dvije rečenicu. \"U odnosu na 2019. godinu, 2023. godine zabilježeno je smanjenje područja rasprostranjenosti vuka veličine 2255.7 km2, i to najviše na području Karlovačke županije (Kaczensky i sur., 2024. https://datadryad.org/stash/dataset/doi:10.5061/\ndryad.3xsj3txrc). Ne može se reći da li je to stvarno smanjenje područja rasprostranjenosti ili je posljedica nedostatnog monitoringa.\""]
[131,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","2.1 Način izrade prijedloga Plana\nRečenica: \"U sklopu projekta \"Izrada prijedloga planova upravljanja strogo zaštićenim vrstama (s akcijskim planovima)\", šifra projekta KK.06.5.2.01.0001 izrađen je prijedlog Plana upravljanja vukom s akcijskim planom.\"\n\nKomentar: Da li je izrađen prijedlog Plana ili stručna podloga? Na drugim mjestima spominje se \"stručna podloga\". Izgleda je dokument neujednačen u nazivlju."]
[132,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","UVOD\nRečenica: \"Nažalost do sada provedenim istraživanjima, posebice onima u svrhu provedbe genetičkih analiza populacije vuka, nije prikupljen dovoljan broj uzoraka koji bi omogućili procjenu veličine populacije vukova u Hrvatskoj kao niti broj i prostorni raspored vučjih čopora.\"\n\nKomentar: Istraživanja nisu prikupljala podatke za određivanje brojnosti vukova u Hrvatskoj, nego je to zadatak i obaveza državno provođenog monitoringa. Stoga ovdje treba pisati da monitoring, a ne istraživanja, nije bio dostatan.\n\nPrijedlog rečenice: \"Nažalost do sada provođenim monitoringom, posebice onim u svrhu provedbe genetičkih analiza populacije vuka, nije prikupljeno dovoljno uzoraka koji bi omogućili procjenu veličine populacije vukova u Hrvatskoj kao niti broj i prostorni raspored vučjih čopora.\""]
[133,"ANDREA SOLIĆ"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","u sažetku: uz najznačajnije pritiske predlažem dodati i \"pojavu smjelih vukova, nedostatak povjerenja među dionicima i nedostatak vjerodostojnih podataka o prisutnosti vuka te nedostatak mehanizma brze reakcije i pomoći dionicima u područjima prisutnosti vuka.\""]
[134,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","SAŽETAK:\nRečenica: \"Napadi vukova na domaće životinje javljaju se prvenstveno u ekstenzivnom pašnjačkom uzgoju ovaca, koza, i goveda.\"\n\nKomentar: Po krškim pašnjacima ima sve više slobodno držanih konja bez nadzora i čuvanja, što je dokumentirano pomoću atuomatskih kamerta i terenskim radom istraživača. Broj šteta no konjima u Lici porastao je skoro eksponencijalno u zadnjih pet godina.\n\nPrijedlog: Dodati na kraju rečenice \"i konja\", tj. rečenica bi bila: \"\"Napadi vukova na domaće životinje javljaju se prvenstveno u ekstenzivnom pašnjačkom uzgoju ovaca, koza, goveda i konja.\""]
[135,"JOSIP KUSAK"," ,\nTematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ","SAŽETAK:\nRečenica: \"Za područje Hrvatske najznačajniji pritisci su fragmentacija staništa, nezakonito ubijanje, pojava križanaca vuka i psa (u mediteranskoj regiji), postojanje nezakonitih odlagališta otpada (posebice klaoničkog) te pojava šuge i širenje populacije čaglja.\"\n\nKomentar i prijedlog za izmjenu: Prema teoriji oslobađanja mezopredatora i istraživanjima sličnih ekosustava i odnosa vrsta, širenje srednje velikih predatora događa se kada su vršni predatori uklonjeni ili znatno smanjene abundanicje u ekosustavu. Iako odnos vuka i čaglja nije puno istraživan, vjerojatnije je da je širenje čaglja u područje rasprostranjenosti vuka posljedica smanjenja broja vukova, a ne da je širenje čaglja uzrok za smanjenje brojnosti vukova. Razlozi za oslobađanje staništa od vukova i širenje čaglja vjerojatno su posljedica ljudskog djelovanja, prije svega nezakonitog ubijanja vukova. Prisutnost čagljeva može biti loša za vuka jedino zato jer ljudi iz nekih razloga (nerazlikovanja dviju sličnih vrsta ili namjerno) pojavljivanja čaglja pripisuju vuku.\nDrugi pritisak i moguća ugroza je i mogućnost pojave na ljude jako naviknutih i smjelih vukova. Zato predlažem i dodavanje toga u rečenicu.\n\nPrijedlog rečenica koje bi zamijenile postojeću: \"Za područje Hrvatske najznačajniji pritisci su fragmentacija staništa, nezakonito ubijanje, pojava križanaca vuka i psa (u mediteranskoj regiji), mogućnost pojave vukova jako naviknutih na ljude i smjelih vukova, postojanje nezakonitih odlagališta otpada (posebice klaoničkog) te pojava šuge. Prisutnost čaglja u istom području sa vukom može biti nepovoljna za vuka jer opažanja čagljeva i štete od čagljeva mogu biti pripisane vuku, te davati dojam o prevelikom broju vukova."]
[136,"UDRUGA BIOM","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","U mjere posebno dodati suradnju sa organizacijama koje se bave očuvanjem grabljivica i lešinara. Problematika zaštite vuka te grabljivica i lešinara se umnogome isprepleće, čak do te mjere da u područjima gdje je najizraženiji konflikt stočarstva i vuka ove vrste izumiru zbog trovanja. Smatramo da bez ove suradnje uspjeh neće biti moguć niti kod zaštite vuka niti kod zaštite grabljivica i lešinara.\nProvjeriti mogućnost uzimanja uzoraka za genetska istraživanja sa životinja nastradalih od vuka"]
[137,"BORIS KATIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","Koji svi dionici su informirani,odnosno do kada i koji će biti informirani? \nStanje  očuvanosti Dinarsko-balkanske populacije vuka u Hrvatskoj je ZNATNO povoljnije, ne samo povoljnije od 2019.g. već sad!!! \nKako će se kojim metodama ili samo jednom metodom utvrditi brojnost vuka u RH do 2027.g.? Zašto se isto provodi 6 godina do 2032.g.? \nZašto u Aktivnost pod brojem 1.1.1. u rubrici provoditelji ne stoje Ministarstvo poljoprivrede poradi šteta na stoci i suradnje sa stočarima?\nZašto s obzirom na preko 10 milijuna eura kamera MUPRH,koje su ne samo na granici RH nego i u unutrašnjosti, nema dakle ni njih da su provoditelji??? \nHrvatske šume se isto tako ne spominju, a imaju vlastite kamere u lovištima i šumama za sječu?\nNema ni HLS iako 70.000 lovaca ima barem 100.000 kamera u vlasništvu,zašto?\nKoliko stočari posjeduju kamera u vlasništvu i zar njihovi zapisi nisu dokazi o populaciji vuka, mješancima pasa i vuka, pasa lutalica, križanaca pasa i čaglja( koji jednog dana se mogu pariti/mješati sa vukovima također, mješanje kojota i vuka imamo dokazano u USA? \nKoliko se misli osposobiti stručnih motritelja i koji će to ljudi biti, iz kojih sfera, područja djelvanja dolaze,zanimanja,iskustvo...??? \nNova procjena ugroženosti tko i kad će je izraditi, kad će se moći vidjeti i gdje?"]
[138,"JOSIP KUSAK","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","2.2. Kontrolirati korištenje poticaja za stočarenje u području vuka i utvrditi da li je držanje i čuvanje stoke, naročito krupne u skladu sa programom zaštite vuka, tj. da li državno poticano stočarenje pogoduje nastanku konfliktnih okolnosti."]
[139,"JOSIP KUSAK","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","2.1.4. Educirati članove interventnog tima te stručnu i nadzornu službu JU o provedbi protokola za intervencije \n\nKomentar: Članove Interventnog tima nje dovoljno samo educirati, nego ih treba i opremiti opremom potrebnom za intervencije."]
[140,"JOSIP KUSAK","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","2.1.3. Izraditi i provoditi protokol za intervencije vezano za prostorno nepoželjne jedinke te prepoznavanje i postupanje kod problematičnog ponašanja vukova \n\nKomentar: Takav protokol već postoji, a izradila ga je skupina Europskih stručnjaka za vuka u okvir LWW projekta."]
[141,"JOSIP KUSAK","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","U Hrvatskoj trenutno za potrebe provedbe upravljanja populacijom vukova postoje tri \"tima\": Procjenitelji šteta, Interventni tim, Tim tragača, a postojali su i regionalni uredi z aprovedbu upravljanj vukom. Neki ljudi su u dva tima (procjenitelji i istovremeno u interventnom timu), a neki čak i u sva tri. Svi oni obavljaju te poslove mimo svog redovitog posla, a za usluge procjenitelja i intervencije članova Interventnog tima država plaća troškove (za IT) intervencije, tj. i uslugu (procjenitelji šteta), dok tragači nisu plaćeni za svoje usluge, nego država očekuje da oni svoja opažanja dostavljaju besplatno. Znamo d ato ne funkcionira. Postojali su, pa su ukinuti 2015. godine (rezanje budžeta) i regionalni uredi za upravljanje vukom. Zar ne bi bilo bolje, učinkovitije da država ima zaposlen određeni broj terenskih ljudi koji bi radili sve: procjenu šteta, intervencije, monitoring i bili stručno savjetodavno sučelje između države i ljudi na terenu koji imaju bilo kakvu vezu s vukom? Takvi službenici mogli bi prikupljati informacije, ali i ljudima na terenu davati mjerodavne informacije, te rješavati slučajeve. Time bi se postiglo da na terenu \"postoji država\", a ne da ljudi uzimaju \"stvar u svoje ruke\"."]
[142,"JOSIP KUSAK","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","1.4.1 Odrediti koordinacijski tim za provedbu Plana upravljanja, pratiti provedbu i izvještavati\n\nKomentar: Zar to ne bi moglo raditi Povjerenstvo za velike zvijeri? Zašto još jedno tijelo? Time se umanjuje transparentnost. Ukida li se time Povjerenstvo za velike zvijeri?"]
[143,"JOSIP KUSAK","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","1.2. Izraditi model koridora za kretanje velikih zvijeri tj. vuka. karta staništa je relativno svježa (2023.), dok model koridora nije još nikada bio napravljen. prelazi preko autocesta nisu koridori, ali su njihovi sastavi i bitni dijelovi. Postojanje modela koridora jednako je bitno kao i model (karta) staništa, a za potrebe izrade studija utjecaja i to ne samo u Natura 2000 područjima, nego svugdje gdje ima vukova.\nOvo bi trebalo dodati kao jednu točku pod 1.2."]
[144,"JOSIP KUSAK","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","1.1.5. . Kontinuirano održavati i unositi podatke o vuku u jedinstvenu, funkcionalnu i javno dostupnu bazu podataka koja je dio Informacijskog sustava zaštite prirode (Bioportal)\n\nKomentar; U okviru provedbe USLUGE RAZVOJA PROGRAMA PRAĆENJA ZA VRSTE I STANIŠNE TIPOVE OD INTERESA ZA EU Grupa 6: Izrada i razvoj programa praćenja za velike zvijeri s jačanjem kapaciteta dionika sustava praćenja i izvješćivanja Izrađena je informatička infrastruktura zasnovana na besplatnoj SMART platformi. Ta platforma je u potpunosti u skladu sa programom praćenja, jer doslovce slijedi upute za provedbu monitoringa, vodi tragače na način da bilježe podatke za opažanja tako da se ista mogu provjeriti prema SCALP metodi, te da kao takva mogu dati vjerodostojne podatke koji su dovoljno dobri za ocjenu pokazatelja stanja populacije vuka. Metode se razlikuju ovisno o biogeografskoj regiji, a odabrane su nakon testiranja primjenjivosti u terenskim uvjetima pojedine regije.\nNakon završetka OPKK ugovora, nadležno ministarstvo nije preuzelo SMART sustav, nego su pristigla opažanja (na email i preko mobilne SMART aplikacije) bilježena u SMART, A KOJI JE I DALJE NA SERVERU VETERINARSKOG FAKULTETA, na kojem je i razvijen.\nTijekom provedbe OPKK, a ni kasnije (od proljeća 2023 do kraja 2025), nitko iz nadležnog ministarstva nije pitao za preuzimanje obaveze održavanja sustava i nastavka bilježenja opažanja nego je to odrađivao Veterinarski fakultet, bez ugovora i naknade. Bioportal kao statičan repozitorij već uređenih podataka nije prikladan za primanje, naknadnu provjeru i validaciju podataka neophodnih za monitoring vuka, a niti je povezan sa mobilnom aplikacijom koja je izrađena za primanje raznih opažanja vuka, te za koju su tragači uvježbavani i pomoću koje se može bilježiti opažanja neposredno na mjestu nalaza znaka prisutnosti vuka i to čak i u offline načinu rada."]
[145,"JOSIP KUSAK","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","1.1.4. Provoditi odgovarajuće protokole za postupanje u slučajevima nalaza mrtvih, bolesnih ili ozlijeđenih jedinki strogo zaštićenih velikih zvijeri vuka i risa  te kod sumnje na nezakonite radnje nad svim strogo zaštićenim životinjama*** \n\nKomentar: Ovdje piše i risa. To je vjerojatno pogreška, a koja ukazuje da nitko nije pažljivo pročitao ovaj dokument."]
[146,"JOSIP KUSAK","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","1.1.2. Prikupljati podatke i analizirati uzrok e smrtnosti vu ka u Hrvatskoj te temeljem rezultata analiza djelovati u svrhu prevencije utvrđenih prijetnji\"\n\nKomentar: Ovdje se \"krije\" i nezakonito ubijanje. Trebao bi biti i jedna poseban cilj. Kada se utvrdi nezakonito ubijanje trebalo bi i pokrenuti kazneni postupak, te kao pokazatelj uspješnosti i broj procesiranih počinitelja.\nOd početka zaštite vuka zabilježeno je 55 slučajeva nezakonitog ubijanja vuk. To je vjerojatno samo vrh ledenog brijega, ali čak ni za taj poznati broj slučajeva nema podataka da je ijedan počinitelj kažnjen ili da je barem pokrenut postupak protiv nepoznatog počinitelja."]
[147,"JOSIP KUSAK","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","1.1.1. Uvesti zakonsku obavezu za naručitelje i provoditelje SUO, SPUO i OPEM studija da sirovi podaci prikupljeni tim studijama moraju biti dani državi za potrebe nacionalnog monitoringa vuka. Izrađivači i naručitelji studija ztrenutno ne moraju davati sirove podatke kao doprinos nacionalnom programu monitoringa. To bi trebalo uvesti kao zakonsku obavezu već tijekom 2026 godine."]
[148,"JOSIP KUSAK","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","1.1.1. \"- prepoznati čopori, te njihova dinamika i raspored u prostoru\"\n\nKomentar: Broj čopor ai njihov smještaj u prostoru treba određivati svake godine, a ne zbrajati čopore od različitih godina, kako je sada napisano u \"Uvodna poglavlja\"\n\nPrijedlog stavke: \"prepoznati čopori svake godine, te njihova dinamika i smještaj u prostoru\""]
[149,"JOSIP KUSAK","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","1.1.1. \"- 2026. godine izrađeno izvješće o stanju očuvanosti vuka za razdoblje 2019. – 2024. temeljem članka 17. EU Direktive o staništima\"\n\nKomentar: Ovo je već prošlo i odrađeno, stoga ne treba ovdje pisati ."]
[150,"JOSIP KUSAK","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","1.1.1. Pokazatelj aktivnosti: \"do kraja 2026. godine uspostavljena mreža motritelja\"\n\nKomentar: Mreža motritelja (tragača) postoji jer načinjena je kao sastavni dio izrade Programa praćenja, te je proširena tijekom provedbe LIFE WILF WOLF projekta koji još traje. Mrežu tragača dakle samo treba reaktivirati/pokrenuti, a ne treba je iznova praviti. Mreža se može i treba uvijek nadopunjavati, neki ljudi će odustajati, neki će se uključivati. Pored utreniranih tragača, sustav praćenja predviđa i omogućuju uključivanje bilo koga (opća javnost), samo se treba javiti regionalnim koordinatorima čija imena i kontakt podaci trebaju biti poznata i dostupni."]
[151,"BRANIMIR STANKIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","1.1.2. Pod Provoditelj aktivnosti dodati: HLS i lovoovlaštenici."]
[152,"BRANIMIR STANKIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","1.1.1. Pod Provoditelj aktivnosti dodati: HLS i lovoovlaštenici."]
[153,"SLAVKO STRUNA","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","1.1.1. Predlažem da Plan uključi obvezu redovite procjene stanja populacije vuka uz  metodološki okvir i naglasak na  suradnju i usklađivanje procjena sa susjednim državama, budući da je dio populacije pripada pograničnim čoporima."]
[154,"ANDREA SOLIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","SC1 - T1.1.1. uz postojeći nacionalni dokument (koji treba počet koristiti), smatram da bi u Planu bilo dobro predvidjeti procjenu stanja populacije vuka u skladu sa smjernicama definiranim u dokumentu Favourable Reference Values (FRV). Takav pristup omogućio bi objektivniju procjenu povoljnog referentnog statusa populacije, što je ključno za ispunjavanje obveza koje proizlaze iz EU zakonodavstva u području zaštite prirode.\nPrimjena ovih smjernica osobito je važna s obzirom na to da je populacija vuka u Hrvatskoj dio Dinarsko-balkanske prekogranične populacije, koju se dijeli sa susjednim državama. Uvođenje standardizirane i usporedive metodologije doprinijelo bi kvalitetnijoj prekograničnoj suradnji i razmjeni podataka. Predlažem da Plan uključi obvezu redovite procjene stanja populacije vuka prema FRV smjernicama, uz jasno definiran metodološki okvir i naglasak na usklađivanje procjena sa susjednim državama."]
[155,"DARKO PODRAVEC","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","Vezano za točku 1.1.1., nacionalni program praćenja stanja populacije vuka potrebno je upotpuniti primjenom „animal trackera“ opremljenih solarnim panelima s baterijama koji koriste GPS signale i GPRS komunikaciju radi kontinuiranog praćenja kretanja pojedinih vučjih čopora udaljenim računalom povezanog s internetom. Telemetrijsko praćenje radioodašiljačima ima značajna ograničenja barem po pitanju trajanja, prostorne pokrivenosti i troškova, kao i po korisnosti sakupljenih podataka. Predlažem da se testiranja i kasnija primjena praćenja modernijim metodama prije svega započne na čoporima koji se kreću na područjima koja koriste stočari, čime bi se uspostavio i sustav ranog upozoravanja stočara na povećani rizik od šteta koje im neki vučji čopor potencijalno može nanesti. Takav računalni sustav može slati SMS i druge oblike upozorenja u realnom vremenu onim stočarima koji se u takav sustav registriraju zajedno s GPS lokacijom svojeg stada na ispaši ili u odgovarajućem skloništu. Takav sustav nikome izvan znanstvene zajednice, pa ni stočarima, ne smije odavati točnu lokaciju i smjerove kretanja vučjih čopora. Primjenom ovakve tehnologije povećala bi količinu korisnih podataka o biologiji vuka u RH, ali i povećao „psihološki pritisak“ na stočare da primjenjuju propisana sredstva i opremu za adekvatnu zaštitu svojih stada u prirodi u odnosu na njihovo „pritiskanje institucija“ za potencijalno neopravdanim smanjivanjem brojnosti vukova u RH. Ovakvo praćenje moguće je primijeniti na teritoriju RH ali i na prekograničnim područjima, što olakšava međunarodnu znanstvenu i drugu suradnju vezanu za praćenje stanja populacije vuka."]
[156,"PETRA TOMIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","Nigdje nije navedeno kako se i po kojim kriterijima bira mreža tragača. Svakako javnosti treba biti dostupan popis ljudi kojima se mogu javljati nove informacije o prisustvu novozapaženih jedinki, te dati mogućnost da se dokazi o prisutnosti šalju i od strane lovaca i stočara, te definirati što sve od dokaza je prihvatljivo: fotografije/snimke s lovačkih i dr. kamera, slike tragova, izmet..."]
[157,"PETRA TOMIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.1.Do 2027. godine utvrđena je brojnost vuka, a do kraja razdoblja provedbe Plana trend populacije je stabilan ili je u porastu","Pod Aktivnost 1.1.1. dodati \"kontinuirano skupljanje podataka o brojnosti vuka\", te dodati pod provoditelje aktivnosti i \"lovce (HLS) i stočare\"."]
[158,"UDRUGA BIOM","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.2.U razdoblju provedbe Plana na području stalne i povremene rasprostranjenosti vuka (koje na razini 2016. godine iznosi 11.148,4 km2) najmanje 40 % površine staništa je visoke pogodnosti za vuka","Mjeru ,,1.2.6. Promicati korištenje i revitalizaciju pašnjaka kao otvorenih staništa važnih za plijenske vrste divljači***, treba potpuno preformulirati. Održavanje travnjaka je mjera koja u nekoliko oblika već postoji u pravilnicima koji definiraju mjere očuvanja u ekološkoj mreži, kako za ptice tako i za vrste i staništa. Dakle, potrebna je provedba tih mjera, ne promocija. Sukladno tome, u planove gospodarenja, šumsko-gospodarske osnove i slične dokumente je potrebno unijeti te mjere i provesti ih jer je to zakonska obveza. Dodatno, već postoje projekti restauracije travnjaka koji prate tu zakonsku obvezu i treba se s njima povezati i tako pomoći u obavljanju i proširivanju aktivnosti.\nZa istu mjeru 1.2.6. indikator ne može biti broj radionica već restaurirana/revitalizirana površina."]
[159,"BRANIMIR STANKIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.2.U razdoblju provedbe Plana na području stalne i povremene rasprostranjenosti vuka (koje na razini 2016. godine iznosi 11.148,4 km2) najmanje 40 % površine staništa je visoke pogodnosti za vuka","1.2.7. Pod Provoditelj aktivnosti dodati: HLS i lovoovlaštenici."]
[160,"BRANIMIR STANKIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.2.U razdoblju provedbe Plana na području stalne i povremene rasprostranjenosti vuka (koje na razini 2016. godine iznosi 11.148,4 km2) najmanje 40 % površine staništa je visoke pogodnosti za vuka","1.2.4. Pod Provoditelj aktivnosti dodati: HLS i lovoovlaštenici."]
[161,"BRANIMIR STANKIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.2.U razdoblju provedbe Plana na području stalne i povremene rasprostranjenosti vuka (koje na razini 2016. godine iznosi 11.148,4 km2) najmanje 40 % površine staništa je visoke pogodnosti za vuka","1.2.3. Pod Provoditelj aktivnosti dodati: HLS i lovoovlaštenici."]
[162,"BRANIMIR STANKIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.2.U razdoblju provedbe Plana na području stalne i povremene rasprostranjenosti vuka (koje na razini 2016. godine iznosi 11.148,4 km2) najmanje 40 % površine staništa je visoke pogodnosti za vuka","1.2.1. Pod Provoditelj aktivnosti dodati: HLS i lovoovlaštenici."]
[163,"SLAVKO STRUNA","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.2.U razdoblju provedbe Plana na području stalne i povremene rasprostranjenosti vuka (koje na razini 2016. godine iznosi 11.148,4 km2) najmanje 40 % površine staništa je visoke pogodnosti za vuka","1.2.4. u stupac \"Provoditelj aktivnosti\"  bi bilo poželjno dodati \"ministarstvo nadležno za lovstvo, HLS,   jer su na području PP lovoovlaštenici glavni izvor podataka o brojnosti, bilježe prisutnost divljih životinja kamerama , a prilikom svakodnevnih aktivnosti u staništu mogu pružiti vjerodostojne i objektivne podatke o prisutnosti vuka."]
[164,"ANDREA SOLIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.2.U razdoblju provedbe Plana na području stalne i povremene rasprostranjenosti vuka (koje na razini 2016. godine iznosi 11.148,4 km2) najmanje 40 % površine staništa je visoke pogodnosti za vuka","novo: \"1.2.5. Na području rasprostranjenosti vuka u područjima u kojima je trend populacije plijenskih vrsta divljači negativan zbog dokazanog negativnog utjecaja vuka prilagoditi način gospodarenja i zaštite plijenskih vrsta (veza 1.2.4.)"]
[165,"KARLO JUŠIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.2.U razdoblju provedbe Plana na području stalne i povremene rasprostranjenosti vuka (koje na razini 2016. godine iznosi 11.148,4 km2) najmanje 40 % površine staništa je visoke pogodnosti za vuka","Pod stavkom 1.2.4. u stupac \"Provoditelj aktivnosti\" dodati \"ministarstvo nadležno za lovstvo, HLS, lovoovlaštenici\" jer su na području PP lovoovlaštenici glavni izvor podataka o brojnosti, gotovo su svakodnevno prisutni u staništu, vrlo dobro poznaju područje, imaju stručne ljude te imaju dovoljno ljudstva za opširnije akcije prebrojavanja (npr. linijski transekt, prebrojavanje noću, brojanje izmeta...).\nTakođer, predviđeni trošak djeluje premal s obzirom na broj JU, kompleksnost zadatka (potrebe za opremom i ljudstvom) i ukupno područje za koje se treba utvrditi procjena."]
[166,"ANDREA SOLIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.3.Smanjen prijelaz (introgresija) psećih gena u vučju populaciju, utvrđen postupak prepoznavanja i uklanjanja križanaca iz vučje populacije","1.3.1. Kontinuirano unaprjeđivati zakonodavni okvir u svrhu sprječavanja odlaganja otpada (klaonički otpad, smeće i sl.), ilegalno odloženog u prirodi, odnosno osigurati nedostupnost otpada odloženog u spremnike za prikupljanje ili na odlagališta  (veza 2.1.2.) - prijedlog je koristiti izraz \"primamljive tvari\""]
[167,"KARLO JUŠIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.3.Smanjen prijelaz (introgresija) psećih gena u vučju populaciju, utvrđen postupak prepoznavanja i uklanjanja križanaca iz vučje populacije","Na vrhu tablice nedostaje redak sa legendom, odnosno na što se odnose podatci u svakom stupcu, kao što je učinjeno u svim ostalim tablicama."]
[168,"UDRUGA BIOM","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.4.Unaprijeđena međusektorska suradnja za vrijeme trajanja Plana osigurava olakšanu razmjenu znanja o vuku i jačanje kapaciteta interesnih skupina potrebnih za učinkovito očuvanje vuka","Za mjeru 1.4.2. indikator ne može biti broj radionica, sastanaka i slično već status izrađenosti i prihvaćenosti planskog dokumenta."]
[169,"BRANIMIR STANKIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.4.Unaprijeđena međusektorska suradnja za vrijeme trajanja Plana osigurava olakšanu razmjenu znanja o vuku i jačanje kapaciteta interesnih skupina potrebnih za učinkovito očuvanje vuka","1.4.1. HLS bi trebao imati svog predstavnika u koordinacijskom timu."]
[170,"SLAVKO STRUNA","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.4.Unaprijeđena međusektorska suradnja za vrijeme trajanja Plana osigurava olakšanu razmjenu znanja o vuku i jačanje kapaciteta interesnih skupina potrebnih za učinkovito očuvanje vuka","1.4.4. Usavršavanje članova interventnog tima za vuka i risa provoditi barem svake druge godine, a  također izdvojiti više sredstava za njihov rad i opremu."]
[171,"ANDREA SOLIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.4.Unaprijeđena međusektorska suradnja za vrijeme trajanja Plana osigurava olakšanu razmjenu znanja o vuku i jačanje kapaciteta interesnih skupina potrebnih za učinkovito očuvanje vuka","novo \"1.4.6. Održavati redovito sastanke Povjerenstva za velike zvijeri i dioničkih platformi na lokalnoj/regionalnoj razini\", Provoditelj aktivnosti - dodati i JLRS"]
[172,"ANDREA SOLIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.4.Unaprijeđena međusektorska suradnja za vrijeme trajanja Plana osigurava olakšanu razmjenu znanja o vuku i jačanje kapaciteta interesnih skupina potrebnih za učinkovito očuvanje vuka","novo\"1.4.4. Usavršavanje i opremanje članova interventnog tima za vuka i risa provoditi najmanje jednom svake dvije godine, a premo potrebi zajedno s ovlaštenim vjheštacima*\"**"]
[173,"DARKO PODRAVEC","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.4.Unaprijeđena međusektorska suradnja za vrijeme trajanja Plana osigurava olakšanu razmjenu znanja o vuku i jačanje kapaciteta interesnih skupina potrebnih za učinkovito očuvanje vuka","Vezano za specifični cilj 1.4. \"Unaprijeđena međusektorska suradnja za vrijeme trajanja Plana osigurava olakšanu razmjenu znanja o vuku i jačanje kapaciteta interesnih skupina potrebnih za učinkovito očuvanje vuka\" u međusektorsku suradnju potrebno je uključiti telekomunikacijske i programerske stručnjake kako bi se osigurao potencijal za modernizaciju sustava praćenja kretanja vučjih čopora. Primjenom „animal trackera“ opremljenih solarnim panelima s baterijama koji koriste GPS signale i GPRS komunikaciju radi kontinuiranog praćenja kretanja pojedinih vučjih čopora udaljenim računalom spojenog na internet, moguće je osigurati praćenje vučjih čopora na teritoriju RH ali i na prekograničnim područjima, čime se olakšava nacionalna i međunarodna znanstvena suradnja vezanu za praćenje stanja populacije vuka."]
[174,"KARLO JUŠIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.4.Unaprijeđena međusektorska suradnja za vrijeme trajanja Plana osigurava olakšanu razmjenu znanja o vuku i jačanje kapaciteta interesnih skupina potrebnih za učinkovito očuvanje vuka","Pod stavku 1.4.2. u stupac \"Pokazatelj provedbe aktivnosti\" dodati \"- Izrađen i usvojen adekvatni planski dokument za suzbijanje nezakonitih radnji nad divljim životinjama\""]
[175,"BRANIMIR STANKIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.5.U svrhu očuvanja integriteta Dinarsko-balkanske populacije vuka, međunarodna suradnja je unaprijeđena u odnosu na 2019.","1.5. Pod Stručne institucije dodati: nacionalni lovački savezi (RH, BiH i SLO)."]
[176,"ANDREA SOLIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.5.U svrhu očuvanja integriteta Dinarsko-balkanske populacije vuka, međunarodna suradnja je unaprijeđena u odnosu na 2019.","Za sve aktivnosti pod SC 1.5. „U svrhu očuvanja integriteta Dinarsko-balkanske populacije vuka, međunarodna suradnja je unaprijeđena u odnosu na 2019.“ - potrebno je preformulirati aktivnosti jer je uspostavljena Dinarsko-balkansko-pindska inicijativa za velike zvijeri koja omogućuje regionalnu suradnja i razmjena znanja o upravljanju divljim vrstama, a s ciljem bolje provedbe EU direktive o staništima, odredbi Bernske konvencije i CITES-a. Kroz mehanizam Platforme (EU Platforma za suživot s velikim zvijerima) postoji suradnja stručnjaka, nadležnih institucija i sektora te OCD-a na cijelom području rasprostranjenost Dinarsko-balkanske populacije vuka. Postoje i usuglašene smjernice za rad (npr. usporedivi sustavi praćenja stanja u prekograničnim područjima, mjere za upravljanje ekološkim koridorima, i sl.).  Umjesto paralelnih aktivnosti EK se odlučila za financiranje postojećih funkcionalnih inicijativa, pa je to preporuka i za RH.\nTrenutno ne postoji suradnja niti sa Slovenijom koja je o upravljanju svojim dijelom populacije vuka odlučila bez uključivanje/informiranja Hrvatske (osim putem zajedničke Dinarsko-balkansko-pindske platforme), nacionalni monitoring također se provodi bez usklađivanja s RH.\nPonavljam i komentar gore naveden - Smatram da bi u Planu bilo dobro predvidjeti procjenu stanja populacije vuka u skladu sa smjernicama definiranim u dokumentu Favourable Reference Values (FRV). Takav pristup omogućio bi objektivniju procjenu povoljnog referentnog statusa populacije, što je ključno za ispunjavanje obveza koje proizlaze iz EU zakonodavstva u području zaštite prirode. Primjena ovih smjernica osobito je važna s obzirom na to da je populacija vuka u Hrvatskoj dio Dinarsko-balkanske prekogranične populacije, koju se dijeli sa susjednim državama. Uvođenje standardizirane i usporedive metodologije doprinijelo bi kvalitetnijoj prekograničnoj suradnji i razmjeni podataka. Predlažem da Plan uključi obvezu redovite procjene stanja populacije vuka prema FRV smjernicama, uz jasno definiran metodološki okvir i naglasak na usklađivanje procjena sa susjednim državama."]
[177,"DARKO PODRAVEC","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.5.U svrhu očuvanja integriteta Dinarsko-balkanske populacije vuka, međunarodna suradnja je unaprijeđena u odnosu na 2019.","Vezano za točku 1.5.1. i 1.5.2, potrebno je nadležnim institucijama BiH i Sloveniji predložiti dijeljenje troškova potrebnih za uvođenje primjene „animal trackera“ opremljenih solarnim panelima s baterijama koji koriste GPS signale i GPRS komunikaciju s udaljenim računalom povezanog s internetom radi kontinuiranog prekograničnog praćenja kretanja pojedinih vučjih čopora. Telemetrijsko praćenje radioodašiljačima ima značajna ograničenja barem po pitanju trajanja, prostorne pokrivenosti i troškova, kao i po korisnosti sakupljenih podataka. Takav sustav može u realnom vremenu slati SMS i druge oblike informacija zajedničkom nadzornom sustavu sa ciljem zajedničke znanstvene baze podataka, radi neometane razmjenu informacija i zajedničkog upravljanja populacijom vuka."]
[178,"KARLO JUŠIĆ","Tematska cjelina 1 - stanje vrste i staništa ,\nSpecifični cilj 1.5.U svrhu očuvanja integriteta Dinarsko-balkanske populacije vuka, međunarodna suradnja je unaprijeđena u odnosu na 2019.","Pod stavkom 1.5.3. u stupac \"Pokazatelj provedbe aktivnosti\" potrebno je navesti i izrađene dokumente, npr. \"izrađena zajednička procjena stanja Dinarsko-balkanske populacije vuka na području cjelokupne rasprostranjenosti (HR, BIH, SLO)\"."]
[179,"ANDREA SOLIĆ","Tematska cjelina 2 – socijalna prihvatljivost,\nSpecifični cilj 2.1.U razdoblju provedbe Plana smanjena je učestalost konfliktnih situacija između vuka i ljudi","2.1.4. Educirati članove interventnog tima te stručnu i nadzornu službu JU o provedbi protokola za intervencije - edukacija članova IT treba uključiti i module o komunikaciji prema lokalnim dionicama, rješavanje konfliktnih situacija i obuku za korištenje i postavljanje privremenih preventivnih mjera kod učestalog pojavljivanja vukova."]
[180,"ANDREA SOLIĆ","Tematska cjelina 2 – socijalna prihvatljivost,\nSpecifični cilj 2.1.U razdoblju provedbe Plana smanjena je učestalost konfliktnih situacija između vuka i ljudi","za SC 2 - razmisliti da se umjesto hrane (jer to i nije), otpada i raznih drugih koristi jedinstveni naziv \" primamljive tvari (ostaci hrane, divlji plijen, kućni ljubimci, stoka itd.)\""]
[181,"DARKO PODRAVEC","Tematska cjelina 2 – socijalna prihvatljivost,\nSpecifični cilj 2.1.U razdoblju provedbe Plana smanjena je učestalost konfliktnih situacija između vuka i ljudi","Vezano za Specifični cilj 2.1. „smanjena je učestalost konfliktnih situacija između vuka i ljudi“, potrebno je uspostaviti sustav praćenja kretanja vučjih čopora u realnom vremena i stočarima omogućiti registriranje u sustav ranog upozoravanja na povećani rizik od šteta koje im neki vučji čopor potencijalno može nanesti. Takav sustav može stočarima slati SMS i druge oblike upozorenja o relativnoj blizini vučjih čopora ukoliko se približe unaprijed registriranoj GPS lokaciji stada na ispaši ili u odgovarajućem skloništu. Takav sustav nikome izvan znanstvene zajednice, pa ni stočarima, ne smije odavati točnu lokaciju i smjerove kretanja vučjih čopora. Primjenom ovakve tehnologije povećao bi se „psihološki pritisak“ na stočare da primjenjuju propisana sredstva i opremu za adekvatnu zaštitu svojih stada u prirodi u odnosu na njihovo „pritiskanje institucija“ za potencijalno neopravdanim smanjivanjem brojnosti vukova u RH."]
[182,"KARLO JUŠIĆ","Tematska cjelina 2 – socijalna prihvatljivost,\nSpecifični cilj 2.1.U razdoblju provedbe Plana smanjena je učestalost konfliktnih situacija između vuka i ljudi","Pod stavkom 2.1.1 u stupac \"Pokazatelj provedbe aktivnosti\" potrebno je dodati i pokazatelj koji se odnosi na predstavljanje aplikacije javnosti npr. \"- broj održanih radionica za javnost\""]
[183,"ANDREA SOLIĆ","Tematska cjelina 2 – socijalna prihvatljivost,\nSpecifični cilj 2.2.Primjenom mjera zaštite domaćih životinja smanjene su štete, a za nastale štete osigurane su adekvatne i pravovremene naknade","za aktivnost 2.2.5. Organizirati aktivnosti odvraćanja vukova s područja na kojima su zabilježene velike štete - nije jasno što su \"velike štete\", kako će se to definirati?  može biti 4 ovce i ako nestanu 2, to je gubitak od 50% ili ako je stado nečuvano, bez skrbi i odgovarajućeg pristupa vodi/hrani - nastat će šteta svakako."]
[184,"ANDREA SOLIĆ","Tematska cjelina 2 – socijalna prihvatljivost,\nSpecifični cilj 2.2.Primjenom mjera zaštite domaćih životinja smanjene su štete, a za nastale štete osigurane su adekvatne i pravovremene naknade","kod aktivnosti Specifičnog cilja 2.2. - potpore bi trebale obuhvatiti i \"radne pse\" odnosno stočarske i lovačke pse"]
[185,"DARKO PODRAVEC","Tematska cjelina 2 – socijalna prihvatljivost,\nSpecifični cilj 2.2.Primjenom mjera zaštite domaćih životinja smanjene su štete, a za nastale štete osigurane su adekvatne i pravovremene naknade","Vezano za Specifični cilj 2.2. „Primjenom mjera zaštite domaćih životinja smanjene su štete, a za nastale štete osigurane su adekvatne i pravovremene naknade“, potrebno je uspostaviti sustav praćenja kretanja vučjih čopora u realnom vremena i stočarima omogućiti registriranje u sustav ranog upozoravanja na povećani rizik od šteta koje im neki vučji čopor potencijalno može nanesti. Takav sustav upozoravanja ne smije odavati točnu lokaciju i smjerove kretanja vučjih čopora. Ukoliko se takav, za njih besplatni sustav upozoravanja, uvrsti u popis obaveznih mjera zaštite kao preduvjet za isplatu naknada za nastale štete, povećao bi se „psihološki pritisak“ na stočare da primjenjuju propisana sredstva i opremu za adekvatnu zaštitu svojih stada u prirodi."]
[186,"PETRA TOMIĆ","Tematska cjelina 2 – socijalna prihvatljivost,\nSpecifični cilj 2.2.Primjenom mjera zaštite domaćih životinja smanjene su štete, a za nastale štete osigurane su adekvatne i pravovremene naknade","Pod točkom 2.2.8. korigirati odštetni cjenik na način da se štete na ekološkim gospodarstvima na stoci koja je u ekološkoj proizvodnji diferenciraju od komercijalnog uzgoja, a u cilju poticanja daljeg razvoja ekološkog stočarstva u skladu sa Nacionalnim akcijskim planom razvoja ekološke poljoprivrede u RH."]
[187,"KARLO JUŠIĆ","Tematska cjelina 2 – socijalna prihvatljivost,\nSpecifični cilj 2.2.Primjenom mjera zaštite domaćih životinja smanjene su štete, a za nastale štete osigurane su adekvatne i pravovremene naknade","Pod stavkama 2.2.2. i 2.2.4. u stupcu \"Pokazatelj provedbe aktivnosti\" bilo bi poželjno provesti i sastanke ili radionice sa stočarima i ostalim dionicima, a sve u svrhu boljeg informiranja.\nTakođer, sastanci ili radionice bi imale određene troškove koji bi se eventualno mogli financirati iz \"EU fondovi i programi\"."]
[188,"ŠIME VALIDŽIĆ","Tematska cjelina 3 - popularizacija, informiranje i edukacija javnosti,\nSpecifični cilj 3.1.U razdoblju provedbe Plana znanje o vuku je povećano, a stavovi javnosti pozitivniji su u odnosu na rezultate istraživanja iz 2019. godine","Iako je najjednostavnije poubijati životinje kad ljudima stvaraju neugodnosti, treba koristiti druge načine se izbjegnu napadi vukova na domaće životinje. Premještanje vukova, postavljanje ograde, bolja zaštita ovaca, i izbjegavanje ostavljanja otpada na mjestima gdje može privući vukove su svakako humaniji načini kojima se to može postići.\n \nZagovornici zaštite životinja i prirode plaćaju porez pa je pravedno da se zaštita vukova i drugih životinja financira iz državnog proračuna jer se njihovi porezi koriste za neprihvatljive gospodarske grane kao što su uzgoj životinja za meso, lov, gospodarski ribolov i sječu šuma. Država treba nastaviti isplaćivati odštetu seljacima kojima vuk ili neka druga divlja životinja ubije ovce i druge domaće životinje i nekoliko milijuna eura čini maleni postotak novca koji se troši za poljoprivredu, šumarstvo i lovstvo. Naravno, bilo bi poželjno kad bi ljudi prestali uzgajati životinje za meso i kad bi se meso i biljna tvar uzgajali od kultura stanica u zatvorenim sustavima. Naravno, država bi trebala uzgajivačima domaćih životinja, lovcima, ribarima i poljoprivrednicima ponuditi preorijentaciju na druga zanimanja."]
[189,"BRANIMIR STANKIĆ","Tematska cjelina 3 - popularizacija, informiranje i edukacija javnosti,\nSpecifični cilj 3.1.U razdoblju provedbe Plana znanje o vuku je povećano, a stavovi javnosti pozitivniji su u odnosu na rezultate istraživanja iz 2019. godine","3.1.5. Pod Dionici dodati: HLS i lovoovlaštenike."]
[190,"BRANIMIR STANKIĆ","Tematska cjelina 3 - popularizacija, informiranje i edukacija javnosti,\nSpecifični cilj 3.1.U razdoblju provedbe Plana znanje o vuku je povećano, a stavovi javnosti pozitivniji su u odnosu na rezultate istraživanja iz 2019. godine","3.1.4. Pod Dionici dodati: HLS i lovoovlaštenike."]
[191,"BRANIMIR STANKIĆ","Tematska cjelina 3 - popularizacija, informiranje i edukacija javnosti,\nSpecifični cilj 3.1.U razdoblju provedbe Plana znanje o vuku je povećano, a stavovi javnosti pozitivniji su u odnosu na rezultate istraživanja iz 2019. godine","3.1.3. Pod Dionici dodati: HLS i lovoovlaštenike."]
[192,"BRANIMIR STANKIĆ","Tematska cjelina 3 - popularizacija, informiranje i edukacija javnosti,\nSpecifični cilj 3.1.U razdoblju provedbe Plana znanje o vuku je povećano, a stavovi javnosti pozitivniji su u odnosu na rezultate istraživanja iz 2019. godine","3.1.2. Pod Dionici dodati: HLS i lovoovlaštenike."]
[193,"BRANIMIR STANKIĆ","Tematska cjelina 3 - popularizacija, informiranje i edukacija javnosti,\nSpecifični cilj 3.1.U razdoblju provedbe Plana znanje o vuku je povećano, a stavovi javnosti pozitivniji su u odnosu na rezultate istraživanja iz 2019. godine","3.1.1. Pod Dionici dodati: HLS i lovoovlaštenike."]
[194,"ANDREA SOLIĆ","Tematska cjelina 3 - popularizacija, informiranje i edukacija javnosti,\nSpecifični cilj 3.1.U razdoblju provedbe Plana znanje o vuku je povećano, a stavovi javnosti pozitivniji su u odnosu na rezultate istraživanja iz 2019. godine","aktivnost 3.1.6. Provesti istraživanje poznavanja biologije i stavova javnosti prema velikim zvijerima (vu ku )*** - trebalo bi je navesti kao prvu, pa na temelju ishoda oblikovati daljnje sadržaje i komunikaciju prema intersnim skupinama."]
[195,"ŠIME VALIDŽIĆ","Tematska cjelina 3 - popularizacija, informiranje i edukacija javnosti,\nSpecifični cilj 3.2.U razdoblju provedbe Plana turizam na području rasprostranjenosti vuka je održiv i unaprijeđen na način da se temelji na vuku kao simbolu očuvanih ekosustava","Hrvatska je poželjno turističko odredište upravo zbog očuvane prirode i životinja. Time se može proširiti i sezona i prostorna rasprostranjenost turističke ponude tako da, umjesto ljetnih mjeseci i uz more i u gradovima, turisti dolaze kroz cijelu godinu i borave u Dalmatinskoj zagori i Lici. Ekološki turisti su odgovorni prema mjestima koje posjećuju i natprosječni potrošači. Ako trenutno vuk ne donosi turističku korist, onda je to tako jer ljudi nisu ništa poduzeli da ju donosi."]
[196,"ANDREA SOLIĆ","Tematska cjelina 3 - popularizacija, informiranje i edukacija javnosti,\nSpecifični cilj 3.2.U razdoblju provedbe Plana turizam na području rasprostranjenosti vuka je održiv i unaprijeđen na način da se temelji na vuku kao simbolu očuvanih ekosustava","3.2.2. Izraditi smjernice za nepotrošnu uporabu vuka u turizmu  - prijedlog je koristiti već postojeće smjernice izrađene upravo za dinarsko balkansku populaciju vuka"]