{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":65,"n_cols":6,"rows_kept":65,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću o Pravilniku o izmjenama i dopunama Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"DANIJELA KNEŽEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, podržavam dio izmjena i dopuna koji zabranjuje upotrebu informacijsko-komunikacijskih uređaja u osnovnim školama, osim u svrhu nastavnog procesa, učenja i poučavanja. Smatram da bi iste odredbe svakako trebale biti donesene i za srednje škole. Ono što smatram nužnim je bolja, jasnija i stroža regulacija opravdavanja izostanaka učenika jer podatci pokazuju zloupotrebu i na neki način iskorištavanje te mogućnosti (do tri dana neograničeno tijekom nastavne godine) kod učenika i roditelja. Potrebno je doskočiti opravdanom izostajanju radi bolesti, što je normalno i opravdano, od izostanaka radi utakmica, učenja za ispit, straha od odgovaranja i inih razloga kojima smo svjedoci u školskom sustavu otkada postoji ta mogućnost koja se sve češće zlorabi, a učenici se ponašaju \"kao studenti\". Zbog povećanog nasilja među djecom i mladima, ono što smatram nužnim jest edukacija roditelja na nacionalnoj razini (kroz obavezne programe i radionice) koje \"gubimo\". Naime, podatci također govore o smanjenju dolazaka u školu uslijed uvođenja e-dnevnika, covid pandemije, tragedije u Prečkom... Sve češće roditelje je potrebno zvati u školu, a savjete koje im upućujemo kao profesionalci i stručnjaci ne nailaze na plodno tlo, već je primjetno češće negodovanje i otpor. Lijepi pozdrav."]
[2,"SUZANA PRACAIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Pozdravljam predložene izmjene i dopune Pravilnika u dijelu koji se odnosi na korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja u prostoru škole te smatram važnim jasno normiranje ovog pitanja na nacionalnoj razini.\nU praksi, škole već kroz kućni red uređuju pravila vezana uz elektroničke uređaje, pri čemu se učenicima dopušta njihovo donošenje u školu uz obvezu spremanja i isključivanja uređaja prilikom ulaska, zabranu korištenja tijekom boravka u školi te mogućnost korištenja isključivo uz odobrenje učitelja u edukativne, zdravstvene i druge svrhe ili po izlasku iz škole. U slučaju neovlaštenog korištenja, uređaj se može privremeno oduzeti uz evidentiranje i obavještavanje roditelja.\nSmatram da ovakva jasna i dosljedna pravila doprinose sigurnijem školskom okruženju, boljoj koncentraciji učenika te ujednačenijem postupanju svih sudionika odgojno-obrazovnog procesa. Ipak, iako svaka škola donosi vlastiti kućni red, važno je da Ministarstvo znanosti, obrazovanja i mladih svojim propisima i smjernicama dodatno podrži škole u provedbi ovakvih mjera, kako bi se osigurala pravna sigurnost i ujednačena praksa na razini sustava.\nTakođer, smatram da bi u okviru izmjena Pravilnika trebalo dodatno razmotriti pitanje opravdavanja izostanaka učenika od strane roditelja, osobito u situacijama kada se izostanci učestalo pojavljuju u vrijeme pisanih ispita znanja. Takva praksa može dovesti do zlouporaba, narušavanja pravednosti vrednovanja i nejednakog položaja učenika, ali i imati dugoročne odgojne posljedice. Učenicima se pritom može slati poruka da se izbjegavanjem obveza i odgovornosti mogu izbjeći zahtjevne situacije, umjesto da ih se sustavno potiče na razvijanje odgovornosti, ustrajnosti i sposobnosti konstruktivnog suočavanja s izazovima. Smatram da je važno da odgojno-obrazovni sustav, u suradnji s roditeljima, dosljedno promiče ove vrijednosti, koje su ključne za osobni razvoj učenika i njihovo snalaženje u kasnijim životnim okolnostima."]
[3,"GORAN REBRAČA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","U potpunosti se slažem sa zabranom korištenja mobitela u osnovnim školama - dakle bez iznimke. - kao npr. treba pojedinim predmetima za čitanje QR coda ili rješavaje kvizova i slično. \nMislim da svi u praksi vidimo, da uvođenje hrpe tehnologije nije polučilo željeni/zamišljeni uspjeh-  čak naprotiv.\nTakođer i mi učitelji i nastavnnici bi trebali vlastitim primjerom, djeci biti po tom pitanju uzori, te ih i sami ih isključivo koristiti u zbornici ili kabinetu ili \nbilo gdje van pogleda djece.\nŠto se tiče izostanaka, kao razrednik mogu potvrditi mišljenja kolega---djeca i roditelji često koriste mogućnost 3 dana pravdanja izostanka kao izliku za sve i svašta...najčešće ih djeca sama \"prevare\" na svakakve \"bolesti\", a poradi izbjegavanja provjera znanja ili obveza koje rezultiraju ocjenom, ili im se jednostavno taj dan ne dolazi na nastavu.\nA da ne govorimo o mogućnosti \"spajanja izostanaka\" sa vikendom, ili nekoliko uzastopnih izostanaka od po 3 dana pa učenik dođe 4 dan, pa onda opet 3 dana ne....smiješno.\nTaj segment treba ograničiti.\nLp"]
[4,"DARKO KANJUH","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","U praksi najveći problem nisu “neopravdani”, nego lažno opravdani izostanci: roditeljske ispričnice koje prečesto služe za izbjegavanje pisanja provjera, prikrivanje namjernog markiranja, pokrivanje neredovitog učenja, kao i opravdavanje učestalih kašnjenja (javni prijevoz/promet) ili komocije roditelja (putovanja i privatne obveze). Upravo je deregulacija roditeljskih ispričnica – mogućnost da se izostanak do tri dana opravdava praktično bez jasnog ograničenja i bez provjerljivosti razloga – dovela do današnjeg kaosa u školama: izostanci se gomilaju, učenici prekidaju kontinuitet učenja, a nastavnici i razrednici sve više “administriraju odsutnost” umjesto da se bave odgojno-obrazovnim radom.\n\nZato predlažem da se pravilnik dopuni dvjema skupinama mjera:\n\nA) Sprječavanje zlouporabe opravdanja i jačanje odgovornosti\n\nOgraničiti broj “roditeljskih/razredničkih” opravdanja do tri dana (npr. najviše 2 puta po polugodištu ili ukupno X dana godišnje bez dokumentacije).\n\nUvesti pravilo da se izostanak najavljuje najkasnije prvi dan izostanka, a retroaktivno pravdanje dopustiti samo u dokazivim iznimkama.\n\nNakon svakog daljnjeg “kratkog” izostanka iznad dopuštenog broja tražiti vjerodostojnu dokumentaciju, uz jasno navođenje da “prometni razlozi” i “javni prijevoz” ne mogu biti opći, automatski alibi za učestala kašnjenja.\n\nUvesti prag za pojačani nadzor (npr. nakon 20 sati ili ponavljajućih obrazaca: izostanci na dane provjera, ponedjeljkom/petkom, prvim satima) – obvezan razgovor učenik–roditelj–razrednik i plan nadoknade, uz uključivanje stručne službe ako se trend nastavi.\n\nJasno razdvojiti “izostanak” i “kašnjenje”: višekratna kašnjenja bez opravdanog razloga tretirati kao pedagoški problem, a ne kao rutinsku ispričnicu.\n\nOlakšati i ubrzati izricanje pedagoških mjera za neopravdane izostanke (i kronična kašnjenja) uz jačanje uloge razrednika i predmetnih nastavnika u pravodobnom evidentiranju, pokretanju postupka i izradi plana nadoknade.\n\nB) Poticajne mjere – nagraditi redovitost i odgovornost\n\nPojačati mogućnost službene pohvale (razrednika/ravnatelja) i evidentiranja u pedagoškoj dokumentaciji za učenike s niskim brojem izostanaka i kašnjenja (npr. “0 neopravdanih i do X opravdanih po polugodištu”).\n\nPredvidjeti simbolične, ali vidljive poticaje: priznanje na razini razreda/škole, objava na oglasnoj ploči/stranici škole (uz suglasnost), te pohvalnica na kraju polugodišta ili školske godine.\n\nUvesti jasniji kriterij za pohvalnice: ne dodjeljivati pohvalnice isključivo na temelju izvrsnosti u ocjenama, nego vrednovati i odgojnu dimenziju školovanja – redovitost pohađanja, odgovorno izvršavanje obveza, primjereno ponašanje i doprinos razrednoj/školskoj zajednici. (Primjer kriterija: “odličan uspjeh + 0 neopravdanih izostanaka + izostanci/kašnjenja u razumnim granicama + primjereno ponašanje”.)\n\nOmogućiti učenicima s urednim dolascima određene organizacijske pogodnosti koje ne narušavaju jednakost (npr. prioritetni odabir termina konzultacija, raniji termin usmenog odgovaranja, sudjelovanje u školskim projektima/izletima kao nagrada za pouzdanost).\n\nPoticati razredne timove da planiraju “razredne ciljeve” (npr. smanjenje kašnjenja i izostanaka), uz zajedničku pohvalu kada se cilj postigne.\n\nOvakve dopune nisu “kazna”, nego nužan standard odgovornosti: štite učenike koji redovito rade, omogućuju pravednije vrednovanje i vraćaju smisao nastavi. Bez ograničavanja i provjerljivosti opravdanih izostanaka pravilnik rješava posljedice, ali ne i uzrok problema, dok poticajne mjere grade pozitivnu kulturu redovitosti i rada."]
[5,"ŽELJANA VOLAREVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Mislim da rješenje nije u zabranama i kaznama, već u dogovoru. I u, konačno, nekoj sustavnoj analizi uzroka takvih ponašanja učenika te pojačanju stručnih timova u školama. Deklarativno izmjene nisu rješenje!\nIstovremeno, zaista nasilna i loša ponašanja često prolaze bez pravih sankcija. Zašto?"]
[6,"DOROTEJA VOJEDILOV","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Kao učiteljica s dugogodišnjim iskustvom rada u osnovnoj školi, snažno podržavam zabranu korištenja mobitela u osnovnoškolskom okruženju, kao i uvođenje strožih, jasnijih i učinkovitijih pedagoških mjera za nasilna ponašanja. \nU svakodnevnoj praksi suočavam se s činjenicom da postoje učenici kod kojih trenutačne pedagoške mjere nemaju nikakav odgojni ni korektivni učinak. U razredu imam učenike koji kontinuirano ometaju nastavni proces, verbalno i psihički zlostavljaju druge učenike, a nerijetko iskazuju nepoštovanje i prema nastavnicima. Takva ponašanja traju unatoč primjeni postojećih mjera, razgovora, upozorenja i suradnje s roditeljima i stručnim službama.\nTrenutačni sustav pedagoških mjera često stavlja naglasak na formu, a ne na stvarni učinak. Posljedica toga je da učenici koji se primjereno ponašaju i žele učiti ostaju nezaštićeni, dok se odgovornost i autoritet nastavnika sustavno slabe. Škola mora biti sigurno mjesto za učenje, razvoj i međusobno poštovanje, a ne prostor u kojem nasilna ponašanja ostaju bez stvarnih posljedica.\nSmatram da je nužno razviti konkretnija, ozbiljnija i provediva rješenja koja će imati jasne i predvidive posljedice za nasilna i ometajuća ponašanja, pružiti stvarnu podršku nastavnicima u održavanju discipline i sigurnog okruženja, zaštititi prava učenika koji poštuju pravila i žele sudjelovati u nastavi, uključiti obvezniju i odgovorniju suradnju roditelja u rješavanju problema ponašanja. \nZabrana mobitela može biti važan korak u smanjenju distrakcija, konflikata i digitalnog nasilja, ali sama po sebi nije dovoljna. Potrebno je paralelno ojačati odgojnu ulogu škole, vratiti povjerenje u pedagoške mjere i osigurati da one doista vode promjeni ponašanja, a ne samo administrativnom evidentiranju problema. Bez sustavnih i učinkovitih rješenja riskiramo daljnju normalizaciju nasilja, gubitak autoriteta škole i dugoročne negativne posljedice za cijelu obrazovnu zajednicu. Samo kombinacija pravodobne prevencije, jasnih pravila i stvarnih posljedica može dovesti do pozitivnih promjena u ponašanju učenika i osigurati sigurno i poticajno okruženje za učenje."]
[7,"ANDREJA JANDROK-ŠKUGOR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Kao razrednik i učitelj, podržavam odredbe Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera, kao i odredbe o zabrani uporabe informacijsko-komunikacijskih tehnologija u osnovnim školama, jer one doprinose očuvanju odgojno-obrazovnog procesa, radne discipline i sigurnog školskog okruženja. Također smatram opravdanim propisano sankcioniranje izostanaka učenika u cilju poticanja redovitog pohađanja nastave i razvoja odgovornosti učenika.\n\nMeđutim, ne slažem se s mogućnošću neograničenog opravdavanja izostanaka od strane roditelja, budući da takva praksa može umanjiti važnost redovitog dolaska na nastavu, otežati praćenje obrazovnog procesa te negativno utjecati na odgojnu ulogu škole."]
[8,"TIJANA CVJETKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Podržavam predložene izmjene i dopune Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera, osobito u dijelu koji se odnosi na reguliranje korištenja informacijsko-komunikacijskih uređaja u osnovnim školama. Smatram da je jasno definirana zabrana korištenja mobitela i sličnih uređaja u svim prostorima škole, uz iznimke u edukativne i druge opravdane svrhe uz odobrenje škole, izuzetno korisna i potrebna.\n\nNa temelju vlastitog iskustva u radu s učenicima, mogu potvrditi da je uvođenje zabrane korištenja mobitela u mojoj školi prije dvije godine imalo vrlo pozitivan učinak. Tijekom odmora učenici su se ponovno počeli međusobno družiti, igrati i aktivno provoditi vrijeme, dok je ranije bilo uočljivo da su nakon svakog zvona većinom bili usmjereni isključivo na mobitele. Smatram da takve promjene pozitivno utječu na socijalni razvoj učenika i školsku klimu u cjelini.\n\nTakođer, pozdravljam preciznije definiranje lakših i težih neprihvatljivih ponašanja. Jasnije i konkretnije odredbe olakšat će učiteljima, ali i učenicima te roditeljima, razumijevanje koje se ponašanje smatra težim, čime se smanjuje prostor za različita tumačenja i nesporazume u praksi.\n\nIpak, smatram da predložene izmjene istodobno donose i određene izazove. Posebno ističem povećani administrativni teret koji se ponovno u velikoj mjeri prenosi na učitelje i razrednike, osobito u dijelu koji se odnosi na evidentiranje izostanaka, njihovu neopravdanost te komunikaciju s roditeljima. Mogući su i osjetljiviji odnosi s roditeljima, osobito u situacijama vezanim uz izostanke s nastave i neslaganja oko njihovog opravdavanja.\n\nZbog navedenoga smatram da bi, uz stupanje izmjena na snagu, bilo važno osigurati dodatnu edukaciju razrednika i učitelja, kao i jasne smjernice za postupanje, kako bi se izmjene u praksi mogle provoditi ujednačeno i uz što manje konflikata. \nZaključno, smatram da su predložene izmjene u svojoj osnovi dobre i potrebne, osobito u dijelu koji doprinosi jasnijem definiranju neprihvatljivih ponašanja i unapređenju školske klime. Međutim, mišljenja sam da same predložene odredbe, osobito one koje se odnose na neopravdane izostanke s nastave, neće u potpunosti riješiti problem izostanaka, već postoji rizik da će se najveći teret njihove provedbe ponovno prenijeti na učitelje i razrednike.\n\nStoga smatram da je, uz normativne izmjene, nužno osigurati dodatnu institucionalnu podršku školama, jasne operativne smjernice te odgovarajuću edukaciju učitelja i razrednika, kako bi se propisane mjere mogle učinkovito i ujednačeno provoditi u praksi."]
[9,"JOSIP KLIČINOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Nipošto ne mogu podržati da se ostavila odredba da roditelji mogu opravdati koliko god puta žele. To je već postalo nakaradno, i ministarstvo je to po broju izostanaka i vidjelo. Zašto se ministarstvo pravi da to ne vidi, ostaje nejasno. Kome se tu ide u susret? Sigurno ne učenicima! Radi im se medvjeđa usluga time što se dopušta nagli proljev, nagle mučnine, nagle glavobolje i nagle temperatire koje će roditelji opravdati, a koje se iznenada i naglo dogode točno onda kada se piše neki ispit. Ostaviti tu odredbu je nakaradno i pljucanje na sve ostale sudionike odgojno-obrazovnog sustava. Ako i zanemarite nastavnike, to je pljucanje na druge učenike i njihov rad. Nevjerojatno je da ministarstvo takvo ponašanje prešutno dopušta.\n\nTreba ograničiti da roditelj te nagle i iznenadne bolesti može opravdati najviše jednom u polugodištu.\n\nU četvrtom razredu srednje to postane posebno nakaradno kad im se krene opravdavati zbog vozačke škole. VOZAČKA očito ima prednost pred svime ostalim.\n\nAko već želimo napraviti nakaradni sustav, onda jednostavno ukinimo neopravdane izostanke, i riješen problem. Zapravo, uopće nemojmo upisivati ikakve izostanke kad je ministarstvo to pretvorilo u nakaradan sustav u kojemu se pogoduje onima kojima se ne bi trebalo pogodovati."]
[10,"BERISLAV JANDRIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Slažem se da je potrebno isti preimenovati u Pravilnik o izricanju pedagoških mjera sprečavanja, jer postoje, dakako, i mjere poticanja, o kojima se daleko manje priča. Mislim da je nedopustivo da roditelji bez liječničke ispričnice mogu opravdati djetetov izostanak na dane kada se piše pisana provjera znanja, jer mislim da se na taj način ne odgajaju i ne osposobljavaju za budući samostalni i radno aktivan život učenici naših škola. Time ih se uči da je bolje bježati od problema, nego se s njime suočiti. I šalje se kriva poruka da na kraju jednaku, ako ne i bolju ocjenu, dobiju oni učenici koji su namjerno eskivirali i odgađali provjere znanja kada budu spremni ta iste, od onih koji su (svaki) puta bili u školi kada su bile provjere znanja, što ne bismo smjeli nikako dopustiti."]
[11,"VIŠNJA PEŠUT","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Slažem se s prijedlogom pravilnika u dijelu koji zabranjuje upotrebu informacijsko-komunikacijskih uređaja u osnovnim školama, budući da takva mjera pozitivno utječe na radnu disciplinu i odgojno-obrazovni proces. Smatram, međutim, da bi istu ili sličnu zabranu trebalo razmotriti i za srednje škole, jer i tamo uporaba mobilnih uređaja često ometa nastavu i smanjuje angažman učenika.\nTakođer, pravilnik bi trebao jasnije i strože regulirati pitanje opravdavanja izostanaka, koje se u praksi često zloupotrebljava od strane učenika i roditelja kako bi se izbjegavale školske obaveze. Takva praksa dovodi do dodatnog opterećenja nastavnika zbog ponavljanja pisanih provjera i narušava kontinuitet nastave.\nSmatram da bi u slučajevima većeg broja tzv. opravdanih izostanaka trebalo razmotriti i obavještavanje centra za socijalnu skrb, jer česta izbivanja bez ozbiljne medicinske dijagnoze mogu upućivati na neadekvatnu roditeljsku skrb. Bez jasnih i dosljednih mjera, izostanci se gomilaju, a učenici dolaze na nastavu prema vlastitom nahođenju, čime se narušava ozbiljnost i svrha obrazovnog sustava."]
[12,"JOSIP KLIČINOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Prvi opći komentar koji imam na cijeli Pravilnik je kako se, na žalost, u sustavu više bavimo mjerama sprječavanja, nego mjerama poticanja. Pa tako i ovaj Pravilnik MORA promijeniti naziv u Pravilnik o kriterijima za izricanje pedagoških mjera SPRJEČAVANJA.\n\nNaime, postoje i pedagoške mjere poticanja, koje Zakon o odgoju i obrazovanju u članku 83. govori o pedagoškim mjerama usmene pohvale, pisane pohvale i nagrade. Kako su to također pedagoške mjere, logično se postavlja pitanje zašto one nisu spomenute u Pravilniku o kriterijima za izricanje pedagoških mjera.\n\nAko je namjera u predmetnom Pravilniku imati samo pedagoške mjere sprječavanja (opomena, ukor, strogi ukor/opomena pred isključenje, preseljenje u drugu školu/isključivanje), onda se on tako treba i zvati (Pravilnik o kriterijima za izricanje pedagoških mjera sprječavanja). Pravlnik o kojemu je ovdje riječ uopće ne govori o pedagoškim mjerama poticanja, već isključivo o pedagoškim mjerama sprječavanja.\n\nČak i u samom Zakonu o odgoju i obrazovanju (o kojemu ovdje nije riječ, ali nije zgorega napomenuti), mjere poticanja su u daleko manjem opsegu, nego mjere sprječavanja, čime se ostavlja dojam da pedagoške mjere poticanja manje vrijede i da se bacimo samo sprječavanjem, a malo poticanjem."]
[13,"DEJAN MRAČKOVSKI","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","U osnovnom Čl. 4, st. 4. Praviilnika, na kraju rečenice dodati: \"..niti se ponoviti više od dva puta u polugodištu.\"\nObrazloženje:\nNavedeno je bilo predlagano više puta i od Sindikata, a ovom izmjenom nije obuhvaćeno. Riječ je o potrebi ograničavanja opravdavanja izostanaka učenika od strane roditelja jer, nažalost, dio roditelja je uistinu tu mogućnost zloupotrebljavao kako bi olakšao ispunjavanje školskih obveza svojoj djeci. Nažalost štetu upravo trpe učenici koji zbog neredovitog prisustvovanja nastavi ne postižu očekivan školski uspjeh, ali i učitelji koje radne sate za nastavu koriste za ponavljanje ispitivanja (pismenih i/ili usmenih).\nIsit komentar je dan ovdje i pod Čl. 2 gdje se spominju izmjene Čl. 4."]
[14,"HRVOJE BRKIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Članak 4 stavak 8, štiti nasilnike, i potrebno ga je brisati. Problem treba rješavati na strukturnoj razini, od Ministarstva do politički imenovanih ravnatelja."]
[15,"SILVANA KOPAJTIĆ-ZURAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovanj,\npodržavam Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera."]
[16,"IVANA SAUHA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članak 84. stavak 5. navodi: \"Na izrečene mjere učenik ili roditelj može podnijeti prigovor ravnatelju škole u roku od 8 dana od dana izricanja.\"  Molim da se Pravilnikom definira u kojem roku škola mora Odluku o izrečenoj mjeri proslijediti roditeljima nakon izricanja iste i da se naglasi da roditelj ima prvo podnijeti prigovor ravnatelju škole u roku od 8 dana od dana PRIMITKA odluke o izrečenoj mjeri, a ne od dana izricanja mjere.  Ovako se roditelji mogu žaliti da nisu imali 8 dana za žalbu budući da su Odluku zaprimili kasnije....."]
[17,"BIBIJANA ŠLOGAR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Hvala na izmjenama, ALI - gdje je najavljivano ograničavanje roditeljskih ispričnica? Molim da se ozbiljno postavite prema akutnome problemu izostanaka u školama i u novu verziju Pravilnika unesete barem ograničenje ove loše odredbe s očiglednim negativnim posljedicama. \nLiječnici trebaju odraditi svoj posao (nas zaista ne zanima što je njima to \"dodatno opterećenje\" - meni je posve neprihvatljivo što oni \"radije ne bi\" imali nadzor nad zdravljem svojih pacijenata), jer ukoliko je dijete bolesno i zato ne ide u školu, to se treba zabilježiti u njegovu povijest bolesti - ne može jednostavnije. Nama nastavnicima (i školama u cjelini) je ogromno dodatno opterećenje baviti se posljedicama njihovog izbora da odbijaju raditi svoj posao."]
[18,"ZRAKOPLOVNA TEHNIČKA ŠKOLA RUDOLFA PEREŠINA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","U ime škole želimo istaknuti dugogodišnji problem koji se, nažalost, ni ovim izmjenama Pravilnika ne rješava, iako je bio najavljivan kao jedno od ključnih područja promjene. Riječ je o odredbi prema kojoj roditelji mogu opravdati izostanak učenika do tri dana, bez ikakve liječničke ili druge potvrde, i to neograničen broj puta tijekom školske godine.\nŠkole već godinama upozoravaju da se ova odredba sustavno zloupotrebljava. U praksi se često susrećemo s tzv. ciljanim izostancima — učenici izostaju upravo na dan pisane provjere ili dan ranije, a roditeljske isprike koriste se kao jednostavan mehanizam za izbjegavanje obveza. Nastavnici, stručni suradnici i ravnatelji, osobito srednjih škola, ističu da je upravo ova mogućnost glavni razlog za kontinuirani rast broja opravdanih izostanaka, koji u  školama poprima zabrinjavajuće razmjere.\nOčekivali smo da će novi Pravilnik prepoznati i adresirati ovaj problem, osobito zato što se radi o pitanju koje izravno utječe na kvalitetu nastave, radne navike učenika i pravednost sustava vrednovanja. Međutim, predložene izmjene ne donose nikakvu promjenu u ovom segmentu, čime se propušta prilika za stvarno unapređenje odgojno-obrazovnog procesa.\nSmatramo da je nužno razmotriti uvođenje razumnog ograničenja broja roditeljskih isprika tijekom školske godine ili uvođenje nekog od dodatnih mehanizama provjere, kako bi se spriječile zloupotrebe i osiguralo da izostanci budu opravdani, a ne instrument za izbjegavanje školskih obveza. Takva bi promjena doprinijela većoj odgovornosti učenika, boljoj organizaciji nastave i pravednijem vrednovanju njihovog rada. Mislimo da je  potrebno je ograničiti broj puta kada roditelji mogu koristiti ispriku od 3 dana, konkretno 2 puta u svakom polugodištu ili ukupno 6 radnih dana po polugodištu, odnosno ukupno 12 radnih dana u školskoj godini."]
[19,"ANDRIJANA SKELIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Ove promjene su kozmetičkog tipa. \nProblem izostanaka će eskalirati jer su roditeljima odriješene ruke, a nije osmišljena strategija koja će sustavno osiguravati smanjivanje broja istih. Što se tiče mobitela i srodnih uređaja smatram da ih se treba zabraniti i u OŠ i u SŠ, smatram da nije dovoljno reći \"...tko će to iskontrolirati...\" jednostavno, nije dozvoljeno. \nRaznorazne disciplinske povrede, devastacije opreme i prostora škole su svakodnevnica koja se rješava uglavnom deklarativno i ovisno o \"suradljivosti\" roditelja i ovim mjerama se neće situacija poboljšati.\nSigurna sam da se može bolje i učinkovitije."]
[20,"DAJANA VUKADIN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Unatoč pozitivnoj namjeri predlagatelja, predložene izmjene Pravilnika imaju i niz spornih elemenata. Ograničavanje mogućnosti roditeljskih ispričnica moglo bi dodatno opteretiti obiteljske liječnike, ali i rezultirati dolaskom bolesne djece u školu. Uvođenje potpune zabrane korištenja mobitela može proizvesti nove sukobe te povećati administrativne obveze učitelja, čime se pažnja odvraća od njihove temeljne odgojno-obrazovne uloge. Nadalje, pooštravanje pedagoških mjera ne zahvaća uzroke neprihvatljivog ponašanja, a postoji i opasnost njihove neujednačene primjene među školama, što može narušiti osjećaj pravednosti i jednakog postupanja.\n\nPredložene izmjene neće učinkovito riješiti problem izostanaka učenika s kojim se škole trenutačno suočavaju. Smatram da je primjerenije jasno ograničiti broj korištenja roditeljske ispričnice za tri dana, primjerice na dva puta po polugodištu ili ukupno šest radnih dana u jednom polugodištu. Također, škole su i do sada imale obvezu obavještavanja Zavoda za socijalni rad u slučaju sumnje na neopravdane izostanke, no u praksi Zavod često nema djelotvorne mehanizme za sprječavanje takvih pojava.\n\nZaključno, držim da bi imena članova radnih skupina koje sudjeluju u izradi i izmjenama ovog, ali i svih drugih pravilnika, trebala biti javno dostupna te da bi u sastavu tih timova većinu trebali činiti praktičari koji svakodnevno rade u odgojno-obrazovnom sustavu."]
[21,"JELENA VARGA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Unatoč dobrim namjerama, najavljene izmjene Pravilnika nose i određene nedostatke. Ograničavanje roditeljskih ispričnica može povećati pritisak na obiteljske liječnike te dovesti do toga da djeca dolaze bolesna u školu. Potpuna zabrana mobitela može stvoriti dodatne sukobe i administrativne obveze za učitelje, umjesto da se fokus ostavi na odgojno-obrazovnom radu. Također, strože mjere ne rješavaju uzrok neprihvatljivog ponašanja te postoji rizik da se primjenjuju neujednačeno među školama, što narušava osjećaj pravednosti."]
[22,"KATARINA TOMAŠEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Navedene izmjene neće riješiti probleme izostanaka s kojima se trenutno suočavamo u školama; potrebno je ograničiti broj puta kada roditelji mogu koristiti ispriku od 3 dana (npr. 2 puta u svakom polugodištu ili ukupno 6 radnih dana po polugodištu). Također, škole su i dosad imale obvezu javiti Zavodu za socijalni rad kada sumnjaju u neopravdanost izostanaka učenika, međutim Zavod u tom slučaju također nema adekvatne mjere za sprječavanje navedenog.  Također, smatram da imena članova tima koji rade izmjene ovog pravilnika, kao i svih drugih pravilnika, trebaju biti javno objavljena te da u svakom takvom timu treba biti više od pola PRAKTIČARA."]
[23,"SONJA MILIĆ JUKIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Nakon detaljnog uvida u predložene izmjene Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera, smatram da se radi o kozmetičkim i površnim korekcijama koje neće donijeti nikakva stvarna poboljšanja u svakodnevnoj praksi. Izmjene ovakvog tipa ostavljaju dojam da se Pravilnik mijenja “reda radi”, samo zato što više od desetljeća nije dotaknut, a ne zato što se sustavno i ozbiljno analiziralo gdje postoje problemi i kako ih riješiti. Ovakve intervencije upućuju na to da se izbjegava dubinsko bavljenje područjem koje je iznimno važno za funkcioniranje škole, dobrobit učenika i zaštitu učitelja. Umjesto sadržajnih i vrijednosno utemeljenih promjena, predložene preinake ostaju simbolične i ne mijenjaju ništa u praksi te ne odgovaraju na konkretne potrebe sustava. Potrebne su suštinske i potpuno nove smjernice koje bi bile usklađene s razvojnim obilježjima i psihološkim potrebama učenika. Ne možemo očekivati da isti pravilnik bude primjenjiv i razumljiv na jednake načine za sedmogodišnjaka koji tek ulazi u školu i osamnaestogodišnjaka koji ju napušta. Razvojna psihologija, motivacija, kapacitet emocionalne regulacije i razumijevanje posljedica nisu jednaki kroz sve godine školovanja, a pravilnik bi to morao reflektirati — osobito kada je riječ o učenicima s teškoćama. Pravilnik je i nadalje nejasan u nizu ključnih elemenata. Pedagoška mjera opomene ostaje izrazito subjektivna i neujednačeno primjenjiva. Jedan razrednik izreći će mjeru za određeno ponašanje, dok će drugi isto ponašanje procijeniti kao nedovoljno značajno za intervenciju. Uz to, posljednjih godina bilježi se značajan porast pritužbi roditelja na pedagoške mjere, pri čemu se fokus često pomiče s ponašanja učenika na proceduralne pogreške učitelja. Velik broj mjera bude poništen zbog administrativnih detalja, a učitelji, koji već rade pod visokim pritiskom, dobivaju dodatne nadzore i savjetodavne posjete. Mnogi se zbog toga povlače i izbjegavaju primjenjivati pedagoške mjere — ne zato što to ne žele, nego jer ne vide svrhu i jer im sustav donosi samo dodatno opterećenje, stres i nesigurnost Prije razmatranja ikakvih izmjena potrebno je provesti ozbiljna i sustavna istraživanja, uključujući:\n– longitudinalne studije o tome kako se Pravilnik primjenjuje u praksi\n– analizu prihvaćenosti među učiteljima i roditeljima\n– procjenu utjecaja pedagoških mjera na psihofizičko stanje učenika\n– sustavno prikupljanje povratnih informacija razrednika i stručnih suradnika\nPosebno je nejasno područje primjene pedagoških mjera kod učenika s teškoćama, kod učenika s izraženim obrascima izostajanja ili neprilagođenog ponašanja te kod pripadnika nacionalnih manjina. Ponovno je sve ostavljeno osobnom tumačenju, bez jasnih stručnih smjernica, što dodatno otežava rad onima koji pravilnik trebaju svakodnevno provoditi. Sve navedeno pokazuje da je problem slojevit, dubok i višedimenzionalan te da se ne može rješavati djelomičnim prilagodbama. Ne možemo očekivati da ovako kompleksne izazove rješavaju ljudi “na terenu” bez jasne i konkretne podrške propisane pravilnicima. Ovaj pravilnik, u sadašnjem obliku, ne služi svojoj svrsi i ne odgovara potrebama suvremene škole. Potrebno je ozbiljno, temeljito i stručno pristupiti izradi potpuno novog pravilnika koji će biti primjenjiv, razvojan, pravedan i provediv u realnim uvjetima školskog života."]
[24,"KRUNOSLAV DAKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","U članku 2. stavak 2. mijenja se i glasi:\n„(2) Škola putem mrežne stranice izvještava učenike i roditelje/zakonske zastupnike učenika (u daljnjem tekstu: roditelje) o odredbama ovog pravilnika.“"]
[25,"KRUNOSLAV DAKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem jasnije urediti članak 8. stavak 3. Pravilnika.\nNaime, članak 8. stavak 3. Pravilnika glasi: „Učeniku kojemu je već izrečena pedagoška mjera iz članka 7. stavka 3. ovoga pravilnika izriče se pedagoška mjera iz članka 7. stavka 4. ovoga pravilnika u slučaju bilo kojega neprihvatljivog ponašanja iz članka 3. stavka 4. ovoga pravilnika, odnosno dva neprihvatljiva ponašanja iz članka 3. stavka 2 i 3. ovoga pravilnika.“\nPojam dva neprihvatljiva ponašanja izaziva nedoumicu na način da nije jasno radi li se o kumulativnom ispunjavanju dva neprihvatljiva ponašanja i iz stavka 2. i iz stavka 3. ili se radi o jednom neprihvatljivom ponašanju iz stavka 2. i jednom neprihvatljivom ponašanju iz stavka 3. ili se radi o dva neprihvatljiva ponašanja bilo iz stavka 2. bilo iz stavka 3.\nVeznik „i“ jezično sugerira da se radi o dva neprihvatljiva ponašanja i iz stavka 2. i iz stavka 3., odnosno ukupno četiri neprihvatljiva ponašanja.\nRadi jasnije primjene predlažem izmjenu članka 8. stavak 3."]
[26,"NINA MARTIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Zabrana unošenja pirotehničkih sredstava."]
[27,"TAMARA ŠOIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Ovaj Pravilnik ne donosi ništa novoga. MZOM je najavljivalo promjene u izricanju pedagoških mjera. Broj izostanaka učenika u RH jasno pokazuje neučinkovitost dosadašnjeg Pravilnika i hitnu potrebu za promjenama, ali ne kozmetičkim promjenama kao što su ove. Znači, način opravdavanja izostanaka ostaje isti, osim u slučaju protesta i izražavanja  nezadovoljstva učenika. Time MZOM štiti sebe, a ne učenika i ne pokazuje razumijevanje za gorući problem, a to je  veliki broj izostanaka. Dosadašnje pedagoške mjere pokazale su se potpuno neučinkovite. One su kazna razredniku, a ne učeniku. Mnošto papirologije bez učinka. MZOM ponovno propušta priliku napraviti neki pomak, ali očito nekome odgovaraju ovi silni izostanci i podlilaženje roditeljima koji imaju potpuno odriješene ruke kada je riječ o opravdavanju. Prijedlog izmjena je sramotan i dugoročno štetan i za učenike i za nastavnike."]
[28,"MATEJKA STOJANOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\npozdravljam nastojanje da se jasnije urede kriteriji za izricanje pedagoških mjera, osobito u dijelu sigurnosti u školama i uključivanja Hrvatskog zavoda za socijalni rad kod težih ponašanja. Ipak, smatram da bi odredbe o zabrani korištenja informacijsko-komunikacijskih uređaja trebalo dodatno precizirati (pojam „svi prostori škole“ i način odobravanja), te osigurati da se ove mjere primjenjuju i u srednjim školama.\nS druge strane, smatram da ovaj Pravilnik ne donosi suštinske promjene. Dosadašnje pedagoške mjere pokazale su se neučinkovitima: broj izostanaka učenika u RH i dalje je visok, a mjere često postaju administrativna kazna za razrednike, a ne stvarni odgojno-obrazovni alat za učenike. Opravdavanje izostanaka ostaje uglavnom nepromijenjeno, osim u slučaju protesta i izražavanja nezadovoljstva, čime se više štiti sustav nego učenik."]
[29,"KLARA MAJETIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Novi stavak 4. podstavak i treba obuhvatiti i duhanske i nikotinske proizvode (cigarete, parilice, pušilice, nikotinske vrećice, itd.) jer su škole nepušački prostori, a takvi se proizvodi maloljetnicima ne bi smjeli niti prodavati prema postojećim zakonima. Nadalje, dok se zakonski ne zabrani i prodaja energetskih pića maloljetnicima, smatram potrebnim zabraniti unošenje i konzumaciju istih u škole jer energetska pića dokazano štete djeci, koja ih konzumiraju i prekomjereno i najčešće u neznanju o sastavu i utjecaju tih pića.\nNovi stavak 4. podstavak j \"dovođenje ili pomaganje prilikom dolaska neovlaštenim osobama koje su nanijele štetu osobama ili imovini u prostoru škole ili na drugome mjestu gdje se održava odgojno-obrazovni rad\" u svojoj trenutnoj formulaciji zabranjuje samo dovođenje ili pomaganje neovlaštenih osoba *koje su nanijele štetu* - zašto je nanošenje štete jedini uvjet koji zabranjuje dovođenje neovlaštenih osoba, posebno u vrijeme kada škole zapošljavaju operativne djelatnike, nakon tragedije u Prečkom i sl.? Potrebno je drugačije formulirati jer je u trenutnku nanošenja štete prekasno.\nNa kraju bih još samo komentirala da je prava šteta, uistinu propuštena prilika, to što nije definirano neko ograničenje roditeljskih ispričnica. Broj izostanaka, posebno na dane pisanih provjera znanja, obara rekorde iz nastavne godine u nastavnu godinu."]
[30,"SANDRA STANKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","U potpunosti se slažem s prijedlogom o nedopuštenom korištenju komunikacijsko-informatičke tehnologije u svim prostorima škole.\nS iznimnim odobravanjem pozdravljam ovaj prijedlog jer će učenici ponovno početi komunicirati i jačati svoje socijalne vještine s kolegama, a ne s tehnologojom.\nDodala bih još zabranu unošenja i konzumiranja energetskih napitaka u školi."]
[31,"JOSIP KLIČINOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Ne vidim razlog da se iz članka 3, stavak 2, podstavak \"(e) pomaganje ili poticanje ulaska neovlaštenih osoba u školski prostor\" u potpunosti izbriše. U stavku 4 je dodan podstavak \"(f) dovođenje ili pomaganje prilikom ulaska neovlaštenim osobama koje su nanijele štetu osobama ili imovini u prostoru škole ili na drugome mjestu gdje se održava odgojno-obrazovni proces\".\n\nUkratko, mininstarstvo smatra da je posve u redu pomagati ili poticati ulazak neovlaštenim osobama. A kaznit će se samo ako su te neovlaštene osobe napravile štetu?!\n\nČlanak 3, stavak 2, podstavak (e) se nipošto ne smije obrisati! Ulazak neovlaštenih osoba u školski prostor remeti nastavni proces; nije materijalna šteta. Ali šteta jest. Žalosno je što ministarstvo smatra da je pomaganje ili poticanje ulaska neovlaštenih osoba u školski prostor (bez da se nanijela materijalna šteta) treba ukloniti iz pravilnika.\n\nDjelatnici za sigurnost sigurno ne mogu biti u svakom trenutku u svakom kutku škole, tako da je pokušaj izvlačenja na to besmislen. Učenik može nekkom pomoći da uđe i kroz prozor. I taj učenik neće biti kažnjen, osim u slučaju da je nastala materijalna šteta.\n\nU stavku 4 dodaje se podstavak \"(k) koji uništavanjem imovine nanošenjem VEĆE štete.....\" Što je to VEĆA šteta i kojim metrom se to mjeri? Šteta je šteta. Bila ona razbijena klupa, razbijen prozor.... Stoga predlažem ukloniti dio \"veće\". Ako je učenik uništio imovinu, oštetio je imovinu. Na školi je tu da napravi svoj test razmjernosti i procijeni li je li ta šteta velika ili mala. Ovako da ministarstvo kaže VEĆA šteta, a pritom ne kaže što je to VEĆA šteta vodi samo u razmišljanje \"ma ovo je mala šteta\".\n\nU istom stavku je i podstavak \"(l) udaranje, sudjelovanje u tučnjavi i druga ponašanja koja mogu ugroziti sigurnost samog učenika ili druge osobe..., ali bez težih posljedica\". Ovo je TEŠKO neprihvatljivo ponašanje??? Na svakoj školi ponosno stoji ploča \"Mjesto nulte tolerancije na nasilje\", a onda nasilje smatramo teškim neprihvatljivim ponašanjem i još ministarstvo kaže \"bez težih posljedica\"? Svako nasilje u instituciji koja je deklarativno mjesto nulte tolerancije na nasilje treba biti OSOBITO TEŠKO NEPRIHVATLJIVO PONAŠANJE, inače te ploče možemo skinuti sa škola. I pri tome nema \"teške\" i \"lakše\" posljedice. Uostalom, tko procjenjuje što je \"teška\", a što \"laka\" posljedice? Je li psihičko stanje ozlijeđenog \"teško\" ili \"lako\"? Tko to mjeri i kojim metrom? Slomljena noga je \"teško\", ali je psihička trauma \"laka\"?\n\nPonavljam - nasilje je nasilje! Škole na ulazu ponosno drže ploču \"mjesto nulte tolerancije na nasilje\". Nedopustivo je da se nasilje smatra tešlkim ako nema posljedice, a osobito teškim ako ima. Nasilje je uvijek OSOBITO TEŠKO NEPRIHVATLJIVO PONAŠANJE."]
[32,"IVANA MILETIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani,\npozdravljam volju da se uvedu promjene u postojeći spomenuti Pravilnik. \nPrimjećujem da još uvijek izostaje podstavak koji bi služio kao deterent neprihvatljivom ponašanju učenika koji organizirano i kolektivno napuštaju nastavu, posebice u vrijeme zakazane provjere znanja. Ovakav Pravilnik to ne sankcionira jasno i dopušta roditeljima da pravdaju iznenadne grupne odlaske s nastave najrazličitijim razlozima u zakonskom roku od nekoliko dana. Predlažem da se uvrsti u Pravilnik (članak 3, stavak 2) i podstavak o nenajavljenim grupnim odlascima  učenika čime bi se potaklo odgovorno ponašanje učenika i pridonijelo borbi protiv ogromnog broja izostanaka. Naime, proteklih školskih godina u Hrvatskoj  učenici su izostali preko 40 milijuna školskih sati godišnje što dokazuje da se radi o gorućem problemu u našem sustavu. Sada je vrijeme da se reagira u svrhu odgojne uloge škole i ovakvim podstavkom onemogući slična daljnja postupanja učenika i roditelja."]
[33,"SERGEJ PAVLEK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani potrebno je pravilnikom definirati i broj isprika roditelja po obrazovnom razdoblju, jer pojedini učenici i roditelji iskorištavaju mogućnost opravdavanja izostanaka učenika više dana više puta u polugodištu (praktički učenici mogu svaki tjedan izostati od jedan do tri dana). Slažem se s gosp. Markom Sikiricom - kibernetičko nasilje."]
[34,"AELITA JURAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani,\npredložila bih nadopunu stavka 4. podstavak i) unošenje i konzumacija energetskih pića što je velik problem u OŠ. Škole su uglavnom nemoćne jer roditelji podupiru ponašanja svoje djece te bi pravilnik trebao donijeti i jasne preventivne korake koje škole mogu poduzeti osim prijave centru za socijalnu skrb te se nakon toga više ništa ne događa. Pravilnik i pedagoške mjere moraju biti usklađene sa zakonom jer su u OŠ maloljetni učenici i roditelji posljednjih godina uzimaju odvjetnike čak i ako je izrečena mjera opomene što predstavlja jasnu prijetnju odgojno-obrazovnim radnicima. Odgojno-obrazovni radnici prije svega imaju obvezu poučavati, no nažalost, od njih se traži da budu odvjetnici, pravnici, psiholozi, psihijatri itd. Primarna uloga poučavanja sve više izostaje jer roditelji ne ostvaruju svoje obveze i prolaze bez posljedica. \nIsto tako smatram da se se treba izbrisati sintagma u podstavku l) \"bez težih posljedica\" - kako je moguće u doba eskalacije nasilja maloljetnih osoba govoriti da tučnjava ili udaranje može biti bez posljedica!!??"]
[35,"MARKO SIKIRICA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Predlažem uvađanje novog stavka pravilnika koji definira pedagoške mjere za kibernetičko nasilje učenika prema učeniku i rizično ponašanje učenika na internetu. Škola je ODGOJNO obrazovna ustanova i kao takva trebala bi prije svega takve oblike ponašanja učenika i ne reagiranje roditelja tih učenika prijavljivati centru za socijalni rad, a ne ako roditelj zlostavljanog djeteta ne dopusti svojem djetetu da ide u okolinu koja ne zna eliminirati i riješiti problem zlostavljača ili nasilnika."]
[36,"MARKO SIKIRICA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Smatram da je informacijsko-komunikacijska tehnologija kao termin preširok da bi se cijeli spektar uređaja isključivao iz korištenja, štoviše, ako se pojavi kakav informacijsko-komunikacijski uređaj koji poboljšava sigurnost djece u školi sada i u budućnosti, automatski se to korištenje pravilnikom isključuje, odnosno škole moraju donositi posebna pravila. Osim toga, kako je napisano u prijedlogu, ispada da škola može i odobriti korištenje mobilnih uređaja, samo ih mora definirati kao \"u druge svrhe\", što je opet besmislica pravilnika. Ne znam zašto se stigmatiziraju isključivo učenici osnovnih škola, ako se mobilni uređaji zabranjuju u školama, onda to treba vrijediti i za srednje škole. \nCijeli prijedlog članka je zapravo samo gramatički preformulirani i presloženi tekst već starog pravilnika bez ikakvih noviteta."]
[37,"MISLAV ZEMLJAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Može li se u stavku 3. ili 4. jasno navesti zabrana unošenja pirotehničkih sredstava u prostor škole?"]
[38,"PETAR TOMIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Zašto se korištenje informacijsko-komunikacijske tehnologije u prostorima škole smatra nedopuštenim samo u osnovnim školama?\nMože li se promijeniti fraziranje stavka \"d) korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja u svim prostorima osnovne škole osim u edukativne, zdravstvene i druge svrhe uz odobrenje škole\" tako da se ispusti riječ \"osnovna\" te omogućiti srednjim školama da putem vlastitog Statuta mogu dozvoliti korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja. Na taj način bi se potaknula autonomija odgojno-obrazovnih ustanova te im se istovremeno dao alat za nošenje sa svima nam znanim problemom današnjice, prekomjernim vremenom provedenim na mobilnim uređajima."]
[39,"MARIJAN RENDIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Postoji jedna \"rupa\" u zakonu. Učenik ne smije unijeti psihoaktivna sredstva, alkohol i drogu, no ono što je zbog pravilnika o zaštiti osobnih podataka problem što škola ne može dojaviti npr. policijskoj upravi da taj učenik konzumira sredstva(jer u većini slučajeva je riječ o malodobnom djetetu) i tada javni službenici ne mogu nadzirati malodobno dijete tj. roditelje. Jedino što trenutno škola može je reći da učenici konzumiraju i na kojoj lokaciji te onda kad ih policajac uhvati na djelu mogu biti kažnjeni, a rijetko tko će u školi patrolirati i tražiti tko ima drogu,a tko ne. Radnici škole nisu studirali kriminalistiku da istražuju. Oni služe kako bi provodili apstinenciju među mladima protiv navedenih ovisnosti."]
[40,"TATJANA KRIČKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Prijedlog izmjene članka 4. stavak 3.\nUmjesto riječi „više puta godišnje“ predlažemo novi tekst „dva puta u polugodištu“\nNakon predloženih izmjena članak 4. stavak 3. glasi:\n(3) Roditelj može, dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\nSve statistike govore u prilog prijedlogu da se ograniči broj opravdavanja izostanaka bez liječničke ispričnice."]
[41,"ROBI ŠKRINJAR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","(8) Ukoliko škola ima informaciju da roditelji iz različitih razloga ne dopuštaju djetetu odlazak u školu dužni su o tome obavijestiti nadležni područni ured Hrvatskog zavoda za socijalni rad.“ \nKoji je rok do kada nastavnik/razrednik ili škola mora obavijestiti ured Hrvatskog zavoda za socijalni rad?\n\nRobi Škrinjar\nučitelj mentor, TOŠ SEI EDMONDO DE AMICIS BUJE BUIE"]
[42,"TATJANA KOVČE","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Smatram da je od izričite važnosti izmijeniti čl. 4 stavak 3) i ograničiti roditeljima opravdavanje izostanaka do 3 radna dana najviše 2 puta u polugodištu zbog sve većih zloupotreba istih. Što se tiče predloženog stavka 4) o izostanku djeteta zbog prosvjeda, osobno to ne bi uvodila u pravilnik u ovakvom obliku, a to u sadašnjim uvjetima pravilnika do 3 dana ionako može opravdati roditelj tvrdeći da je dijete bolesno."]
[43,"EDI ŠOP","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani,\n\nu odnosu na članak 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera, želio bih se osvrnuti na činjenicu da nije izmijenjen stavak (3), koji glasi:\n„Roditelj može, više puta godišnje, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.”\nSmatram da je ovakva odredba problematična jer roditelju omogućuje neograničeno opravdavanje izostanaka učenika tijekom školske godine. U praksi to može dovesti do čestog i neopravdanog izbjegavanja nastave i nastavnih obveza, čime se narušava kontinuitet odgojno-obrazovnog procesa, ali i odgovornost učenika prema školskim obvezama.\nPredlažem da se razmotri uvođenje jasnog ograničenja ukupnog broja dana ili broja puta godišnje u kojima roditelj može samostalno opravdati izostanak djeteta (npr. maksimalan broj dana ili maksimalan broj opravdanja tijekom školske godine). Time bi se postigla bolja ravnoteža između fleksibilnosti za roditelje u opravdanim situacijama i potrebe za redovitim pohađanjem nastave.\nSmatram da bi ovakva izmjena doprinijela većoj odgovornosti svih uključenih strana te smanjenju mogućnosti zlouporabe navedene odredbe.\n\nSrdačno,\nEdi Šop, dipl. ing. šumarstva\nSrednja škola Otočac"]
[44,"KAROLINA DASOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Smatram da se na ovaj način još više stvara jaz između roditelja i škole. Od roditelja se očekuje da surađuju sa školom i da podupiru odluke škole, no kada roditelj izražava svoje mišljenje tada ta suradnja prestaje. Nadalje, proteklih godina su sve škole (govorim za srednje škole) bilježile znatan porast broja opravdanih sati od strane roditelja i malo je govoriti kako je došlo do zlouporabe istoga- roditelji su praktički mogli svaki tjedan opravdati izostanak djeteta po tri dana. Ovim prijedlogom se to neće promijeniti, štoviše, smatram da će se trend još itekako nastaviti. A kako roditelj ima i dalje pravo opravdati do 3 uzastopna dana izostanak roditelja, lako se može i u ovom slučaju (protest roditelja) primijeniti. Dakle, ovaj prijedlog neće donijeti željene rezultate. Bolje bi bilo ograničiti mogućnost opravdavanja izostanak od strane roditelja."]
[45,"SANJA MINARIK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Ovom se promjenom samo još više produbljuje ponor između roditelja i škole. Roditelje se neprestano poziva na suradnju, ali ta suradnja prestaje u trenutku kada izražavaju svoje neslaganje. Možda bi se više pažnje trebalo posvetiti sustavnom radu s roditeljima u kojima bi se od samog početka školovanja djeteta upoznali s domenama rada ravnatelja, stručne službe, učitelja te ma koje odluke navedenih ne mogu utjecati ili prijetiti nedolaskom djeteta u školu."]
[46,"DANIEL GAVRAN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Mogućnost da roditelji opravdavaju izostanke do tri sata može dovesti do zlouporabe, slabljenja radnih navika učenika i osjećaja nejednakosti među djecom zbog različitih roditeljskih pristupa. Bez jasnih ograničenja i nadzora takva mjera može postupno normalizirati izostajanje i oslabiti pedagošku ulogu škole."]
[47,"HRVOJE MOSTEČAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predložene izmjene članka 4. i dalje ostavljaju prostor za ozbiljne zlouporabe roditeljskog opravdavanja izostanaka, što u praksi dovodi do sustavnog izbjegavanja pisanih provjera i drugih oblika vrednovanja znanja. Time se izravno narušavaju načela jednakosti učenika, objektivnosti vrednovanja i odgojno-obrazovne odgovornosti, a sav teret provedbe prebacuje se na učitelje i škole. Stoga je nužno propisati da učenik koji izostane s više od određenog udjela nastave iz pojedinog predmeta (npr. 25 %), neovisno o načinu opravdanja, mora pristupiti predmetnom ispitu ili razrednom ispitu radi utvrđivanja ostvarenosti ishoda učenja. Bez takvog mehanizma Pravilnik potiče manipuliranje izostancima i dodatno potkopava vjerodostojnost sustava vrednovanja."]
[48,"SREDNJOŠKOLSKI SINDIKAT ZNANJE","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Prijedlog izmjene članka 4. stavak 3.\n\nUmjesto riječi „više puta godišnje“ predlažemo novi tekst „dva puta u polugodištu“\n\nNakon predloženih izmjena članak 4. stavak 3. glasi:\n\n(3) Roditelj može, dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\n\nObrazloženje:\nIzmjene Pravilnika moraju jasno pokazati nakanu MZOM-a da se uhvati u koštac s rak ranom srednjoškolskog sustava, a to je neograničeno pravdanje izostanaka učenika bez ikakve liječničke dokumentacije. Roditelji trebaju imati mogućnost pravdati izostanke djeteta bez liječničke ispričnice, ali se ovoj mogućnost treba pristupati odgovorno jer korištenje ove mogućnosti za izbjegavanje testova, ispitivanja i sl. (čega smo u srednjim školama itekako svjesni) nanosi štetu prvenstveno učenicima."]
[49,"DEJAN MRAČKOVSKI","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","U osnovnom Čl. 4, st. 4. Praviilnika, na kraju rečenice dodati: \"..niti se ponoviti više od dva puta u polugodištu.\"\nObrazloženje:\nNavedeno je bilo predlagano više puta i od Sindikata, a ovom izmjenom nije obuhvaćeno. Riječ je o potrebi ograničavanja opravdavanja izostanaka učenika od strane roditelja jer, nažalost, dio roditelja je uistinu tu mogućnost zloupotrebljavao kako bi olakšao ispunjavanje školskih obveza svojoj djeci. Nažalost štetu upravo trpe učenici koji zbog neredovitog prisustvovanja nastavi ne postižu očekivan školski uspjeh, ali i učitelji koje radne sate za nastavu koriste za ponavljanje ispitivanja (pismenih i/ili usmenih)."]
[50,"HRVOJE BRKIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","\"Ukoliko škola ima informaciju da roditelji iz različitih razloga ne dopuštaju djetetu odlazak u školu dužni su o tome obavijestiti nadležni područni ured Hrvatskog zavoda za socijalni rad.\"\n\nKao roditelj djeteta koje se nalazilo na listi za odstrel u Osnovnoj školi Bartola Kašića u Vinkovcima, a koje ravnateljica, pročelnik, načelnik MUP‑a, ministar i drugi nadležni nisu htjeli zaštititi, te su uz podsmijeh ignorirali roditeljske molbe, izražavam duboko neslaganje sa stavkom 8.\nU našem slučaju to znači kontinuiranu zaštitu jednog nasilnog pojedinca, dok ostali moraju šutjeti pod prijetnjom Centra za socijalnu skrb, koji u slučaju nasilnika ne poduzima apsolutno ništa.\nAko se ovom stavkom želi potaknuti daljnje raseljavanje djece, onda on ima smisla.\nTakođer, stavak 8 gramatički je netočno napisan, jer se riječ „ukoliko” u ovom kontekstu treba zamijeniti hrvatskom inačicom „ako”."]
[51,"HAJDI JELASKA-RELJA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Suočeni smo s kolektivnim napuštanjem nastave na satima kada se provode pisane provjere znanja. Stav je učenika da je bolje dobiti jedan neopravdani sat nego lošu ocjenu. Mislim da bi u pedagoškom smislu bilo učinkovito za takav oblik ponašanja učenicima izreći odgojnu mjeru, što prema postojećem pravilniku \nnije moguće."]
[52,"BRUNA KOBEŠĆAK MOGULIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Smatram da se ovim izmjenama ne rješava glavni problem. Škole su i do sada morale reagirati ukoliko imaju saznanja o tome da roditelji  sprječavaju odlazak djeteta u školu te obavijestiti nadležne institucije. Iz mog iskustva to su situacije koje nisu tako česte i kao što već piše u nekim komentarima ovdje, roditeljima su u nekim ekstremnim situacijama jedino što osjećaju da još mogu u svrhu zaštite svog djeteta. Međutim, problem koji još uvijek stoji je mogućnost opravdavanja do 3 uzastopna radna dana unedogled, što rezultira ogromnim brojem izostanaka. Tu je već situacija učestalija, a ne uvode se nikakva ograničenja. Isto tako u Pravilniku ne piše da je roditelj dužan razredniku navesti razlog izostanka učenika (što e-Dnevnik zahtijeva) i to ne bi trebalo biti navedeno samo u Statutu škole, već i u samom Pravilniku."]
[53,"MARKO SIKIRICA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Kao otac djeteta koje je bilo svjedok ubojstva školskog kolege u Prečkom i pokušaja ubojstva drugog školskog kolege i učiteljice 1. razreda, koje je jedva izvuklo živu glavu na udaljenosti 1m od ubojice, zbog OTKLJUČANIH I OTVORENIH VRATA o KOJIMA NITKO NIJE BRINUO! i zbog čega NITKO nije bio ODGOVORAN (jer krivca znamo), zanima me tko će prvi prijaviti moje nedopuštanje djetetu da ide u školu ukoliko isto neće biti sigurno do kraja svojeg školovanja?!?\nOvo je zapravo još jedan dokaz, da sustav kada ne zna kako bi se \"popravio\", onda stavlja probleme pod \"tepih\", pokušava \"okrenuti glavu\" ili penalizirati one koji ukazuju na propuste istoga. Osim toga, tko će biti odgovoran, ako neki roditelj mora pustiti dijete u školu, a taj isti sustav ne reagira na više prethodnih prijava o zlostavljanju, maltretiranju ili fizičkom nasilju drugih školaraca prema njihovom djetetu?  Gdje taj zlostavljač(i) onda unutar ili izvan škole tom istom djetetu nanesu teške fizičke ili emotivno-psihičke ozljede? (A još bolje, ako je van škole, onda je i van sustava, jeli tako?)\nZašto se nigdje ne spominje kibernetičko nasilje kao pedagoška mjera za kažnjavanje?\nOvaj članak nema smisla i potrebno ga je brisati."]
[54,"IVANA ŠIMIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Roditelji ne uskraćuju djeci dolazak u školu iz hira, obijesti ili želje za sukobom sa sustavom. To čine isključivo kada su iscrpili sve druge zakonom dopuštene i razumne oblike komunikacije s nadležnim institucijama – kao posljednji čin zaštite sigurnosti, dostojanstva i prava vlastite djece.\nPredložena odredba ovoga članka potpuno ignorira stvarne razloge zbog kojih roditelji posežu za takvim potezima. Ne radi se o „izražavanju nezadovoljstva“, već o situacijama u kojima sustav ne osigurava uvjete za sigurno i zakonito školovanje.\nOvim se člankom roditelje pokušava disciplinirati i zastrašiti sankcijama, umjesto da se institucije zapitaju zašto roditelji više nemaju povjerenja u sustav. Poruka koja se šalje roditeljima je jasna: šutite, trpite i preuzmite odgovornost za propuste države – ili će protiv vas biti pokrenuti mehanizmi socijalne skrbi.\nTakav pristup nije samo neprihvatljiv, nego i duboko neetičan. Roditelji nisu protivnici sustava, nego njegova posljednja sigurnosna mreža kada on zakaže. Uključivanje Hrvatskog zavoda za socijalni rad u situacijama u kojima roditelji štite interese svoje djece predstavlja ozbiljnu zlouporabu ovlasti i dodatno traumatizira obitelji koje su već pod enormnim pritiskom.\nAko je ovo jedini način na koji Ministarstvo reagira na upozorenja roditelja, onda je problem daleko dublji od „neopravdanog izostanka s nastave“. Potrebno je uspostaviti stvaran, obvezujući i odgovoran dijalog s roditeljima, umjesto da se represivnim mjerama pokušava ušutkati one koji upozoravaju na sustavne propuste.\nDok se ne osiguraju uvjeti propisani zakonima i međunarodnim konvencijama, roditelji će i dalje biti prisiljeni birati između formalnog poštivanja pravila i stvarne zaštite vlastitog djeteta. I tu dilemu nije stvorio roditelj – nego sustav."]
[55,"ANA JAKUPEC-RAKIJAŠIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani!\nSvakako pozdravljam nastojanje da se unesu promjene u uređivanje kriterija za izricanje pedagoških mjera. No isto tako, smatram kako su navedene izmjene i dopune Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera samo kozmetičke prirode i ne rješavaju osnovni problem sve većeg broja izostanaka učenika u Republici Hrvatskoj. Roditelji i dalje imaju istu mogućnost opravdavanja izostanaka učenika kao i do sada. Jedina je razlika što je ovim Pravilnikom predloženo da se izostanak učenika s nastave zbog izražavanja nezadovoljstva i protesta učenika ili roditelja ne može opravdati, a time se ne rješava već navedeni temeljni problem. \n\nSlažem se se prijedlogom da je škola, ukoliko ima informaciju da roditelji iz različitih razloga ne dopuštaju djetetu odlazak u školu, dužna o tome obavijestiti nadležni područni ured Hrvatskog zavoda za socijalni rad."]
[56,"SANJA MINARIK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Molim onda da i isti taj Zavod redovito obavještava Školu o svim događanjima i promjenama unutar obitelji koja je pod njihovim nadzorom, ažurira podatke i prosljeđuje ih školi?"]
[57,"MARKO SIKIRICA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Škola ne bi trebala slati izvještaje, škola, a i centar za socijalni rad moraju proaktivno međusobno surađivati i komunicirati na dnevnoj bazi. Izvještaji o pedagoškim mjerama moraju biti samo kao zapisnički materijal te suradnje. Komunikacija treba biti obostrana. Za primjer, nije normalno da škola mora saznavati od obitelji \"promjene u obitelji\", ako je ta obitelj već u centru uključena u neki od postupaka, a često škola nema ni informaciju o nasilju u obitelji i slično."]
[58,"ROMANA RUSEK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Prijedlog izmjene članka 4. stavak 4.\nSadašnji članak 4. stavak 4 glasi: Tijekom školske godine roditelj može osobno ili pisanim putem opravdati izostanak svog djeteta za koji nije dostavljena ispričnica iz stavka 2. ovoga članka u trajanju od najviše tri radna dana, koji ne mogu biti uzastopni.\nNovi tekst: Roditelj može, dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\nObrazloženje:\nPredložena izmjena stavka kojim se uređuje roditeljsko opravdavanje izostanaka nužna je radi sprječavanja zlouporaba postojećeg rješenja i osiguravanja dosljednog ostvarivanja obveze redovitog pohađanja nastave. Važeća odredba, prema kojoj roditelj može opravdati izostanak djeteta u trajanju do tri radna dana bez ograničenja broja takvih opravdanja tijekom školske godine, u praksi je dovela do pojave ponavljajućih i cikličkih izostanaka koji se formalno vode kao opravdani, iako stvarno predstavljaju izbjegavanje nastavnih obveza. Takva praksa otežava rad nastavnika, narušava jednakost među učenicima, potiče izbjegavanje provjera znanja te dugoročno negativno utječe na odgojno-obrazovni proces.\nPredloženim ograničenjem da roditelj može dva puta u polugodištu opravdati izostanak u trajanju do tri radna dana postiže se razumna ravnoteža između potrebe da se roditeljima omogući jednostavno opravdavanje kraćih i nepredvidivih izostanaka, bez administrativnog opterećenja i nepotrebnih liječničkih potvrda, te potrebe da se spriječi sustavno korištenje roditeljskih ispričnica kao sredstva izbjegavanja školske obveze. Time se zadržava fleksibilnost za stvarne životne situacije, ali se uklanja mogućnost neograničenog ponavljanja opravdanja bez ikakvog nadzora.\nPredložena izmjena također jača odgovornost svih sudionika odgojno-obrazovnog procesa. Roditelji zadržavaju mogućnost interveniranja u opravdanim i izvanrednim okolnostima, dok škole dobivaju jasniji okvir za praćenje obrazaca izostajanja i pravodobno reagiranje kada postoji sumnja na zanemarivanje školskih obveza. Na taj se način doprinosi većoj transparentnosti, ujednačenoj praksi među školama i zaštiti prava učenika na kvalitetno i kontinuirano obrazovanje.\nOsim navedenog, važno je istaknuti da neograničeno ponavljanje roditeljskih opravdanja bez mogućnosti procjene škole nije uobičajena praksa u europskim obrazovnim sustavima. U većini država članica Europske unije roditeljsko opravdavanje izostanaka vremenski je ograničeno, vezano uz godišnji ili polugodišnji maksimum, ili podliježe diskrecijskoj procjeni škole, osobito kada se uoče ponavljajući obrasci izostajanja. Predložena izmjena stoga predstavlja usklađivanje nacionalnog propisa s prevladavajućom europskom praksom u području osiguravanja redovitog pohađanja nastave."]
[59,"ANTONIO NOVAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Prijedlog izmjene članka 4. stavak 3.\n\nUmjesto riječi „više puta godišnje“ predlažemo novi tekst „dva puta u polugodištu“\n\nNakon predloženih izmjena članak 4. stavak 3. glasi:\n\n(3) Roditelj može, dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\n\nObrazloženje: Na ovaj način smanjio bi se broj izostanaka."]
[60,"MARTA PERAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Predložene izmjene članka 4 samo su kozmetičke i neće smanjiti izostanke učenika s nastave.\nPotrebno je ograničiti roditeljsko opravdavanje izostanaka do 3 dana na  maksimalno 2 puta po polugodištu. \nBez toga, i dalje se omogućava manipulacija izostancima što nikako nije u interesu učenika."]
[61,"OSNOVNA ŠKOLA DR MATE DEMARINA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Za početak mogu reći da cijenim napore predlagatelja za uređivanjem ovog područja djelovanja. \nZa početak o čl. 1 Prijedloga izmjena: pojedine škole su navedenu problematiku već davno riješile odredbama statuta koji propisuje zabranu ZLOUPOTREBE informacijsko-komunikacijskih uređaja (znači, zloupotrebe, a ne posjedovanja!). Zlouptreba je definirana kao bilo kakva upotreba koja nije jedna od dopuštenih situacija – zdravstveno stanje djeteta, potrebe nastave ili neposredan zahtjev djeteta učitelju za opravdanom upotrebom (poziv roditelju i slično). U svim slučajevima potvrđene zloupotrebe informacijsko-komunikacijski uređaj se oduzima i najranije sutradan predaje roditelju uz pojašnjenje situacije i davanje upute o postupanju. Prije oduzimanja uređaja učenik obavijesti roditelje što se dogodilo i gdje se nalazi uređaj. To se u praksi pokazalo jako dobrim rješenjem i vrlo brzo je dovelo da smanjenja ponašanja u kojima su djeca zloupotrebljavala te uređaje – prvenstveno se tu radi o neovlaštenom snimanju i objavljivanju tih materijala, zatim ometanju nastave te vremenu provedenom na društvenim mrežama, igricama i internetu. Međutim, i dalje ostaje problem koji se ovdje ne spominje, a to je vrijeme koje djeca ukupno dnevno provode na mobitelima i kakav to utjecaj ima na njih. Nažalost, vrijeme brzo pokazuje da je taj utjecaj poguban – djeca su navikla na vizualni podražaj kroz brzu izmjenu sadržaja na aplikacijama, a koja im stvaraju zadovoljstvo. Kad se ta aktivnost zavši, djeca se osjećaju umorno, iscrpljeno i sve što trebaju raditi im je teško. Tada čujemo njihova opravdanja kako im nedostaje koncentracije, kako im učitelji nisu dobro objasnili, kako „oni jednostavno ne razumiju“ i slično. Uzrok je uglavnom isti – vrijeme provedeno pred ekranima gasi energiju potrebnu za umni napor neophadan za učenje. Zbog toga se mora reagirati promjenama u pristupu ovoj problematici. Zabrana jeste najjednostavniji put, no pri tome se mora voditi računa da postoje učenici putnici, zatim učenici sa zdravstvenim teškoćama, učenici kojima roditelji ili staratelji nisu uvijek kući te je neophodno da budu u kontaktu sa svojom djecom. Rješenje za ove situacije je jednostavno – ako se ide u zabranu nečega, onda neka to budu isključivo uređaji s pristupom inetrnetu i društvenim mrežama (smatrtphonei), a uređaji koji se mogu korisititi za razgovor i slanje tekstualnih poruka (mobiteli „na tipke“) mogu ostati u upotrebi u maloprije navedenim situacijama.\nSt. 4 podstavak i) Prijedloga izmjena: ove odredbe se već nalaze u većini statuta škola.\nČlanak 2. Pravilnika: postavlja se pitanje smisla izricanja pedagoških mjera učeniku zbog neopravdanih izostanaka. Ako je pravdanje izostanaka u isključivoj nadležnosti roditelja, koji je smisao izricanje pedagoških mjera učeniku ako RODITELJ ne opravdava izostanke učenika u roku koji je propisan Kućnim redom škole? Možemo kao neopravdane sate odvojiti izostanke učenika koji samovoljno napusti nastavu („pobjegne sa sata“), međutim, što sa izostancima koje učenika koji su izostali iz nepoznatog razloga, a roditelj uporno odbija opravdati te sate i javiti se školi? Ako ćemo se čvrsto držati propisa, nakon proteka roka za pravdanje izostana, ti sati se bilježe kao neopravdani i za sobom povlače pedagoške mjere. Škola bi u tom slučaju trebala kontaktirati HZSR i prijaviti sumnju na nesvjesno postupanje i zanemarivanje potreba djeteta (Pravilnik o načinu postupanja odgojno-obrazovnih radnika školskih ustanova u poduzimanju mjera zaštite prava učenika te prijave svakog kršenja tih prava nadležnim tijelima (NN 132/2013) čl. 5 st. (2) U slučajevima sumnje da je došlo do tjelesnog i emocionalnog nasilja, spolne zlouporabe, zanemarivanja, nesavjesnog postupanja, zlostavljanja ili izrabljivanja učenika (u daljnjem tekstu: nasilno postupanje) odgojno-obrazovni radnici, a po potrebi i suradnici u odgojno-obrazovnom i nastavnom radu (pomoćni odgojno-obrazovni radnici i prevoditelj znakovnoga jezika) te ravnatelj u suradnji s nadležnim institucijama i tijelima obvezni su pokrenuti postupak radi zaštite prava učenika.“ Sve da škola to i uradi i da institucije odrade svoj posao, neopravdani sati, a posljedično i pedagogške mjere ostaju djetetu, a ne roditeljima. Stoga, ne vidim smisao u izricanju pedagoških mjera u ovom slučaju – dapače, ovakvo postupanje zakonodavca nije u skladu s najboljim interesima djeteta jer se dijete kažnjava zbog propusta roditelja. Zakonodavac bi ovoj situaciji trebao o tome voditi računa. Rješenje za ovu situaciju, ali i sve ostale situacije vezane uz izostanke, je vraćanje propisanog dopuštenog broja sati izostanaka s redovne nastave, opravdanog i neopravdanog. Učenik može učiti i redovito usvajati gradivo isključivo ukoliko redovito prisustvuje nastavi. Izostanci s nastave, a posebno s provjera znanja, onemogućavaju njegov redovit rad i utječu na njegov uspjeh te nikako nisu u NAJBOLJEM INTERESU DJETETA. Zašto sam ovaj pojam istaknuo? Zato jer je cijeli obrazovni sustav dužan, prema Konvenciji o pravima djeteta, neprekidno voditi računa o tome što je najbolji interes djeteta. Ukoliko zakonodavac pokušava izbjeći preuzeti odgovornost za najbolji interes djeteta omogućavanjem roditeljima lako i neutemeljeno pravdanje izostanaka, tim svojim postupkom radi protiv interesa djeteta. Slijedom navedenog, mišljenja sam da su izostanci s nastave iznimno loši za napredak djeteta te da se njihovu zloupotrebu treba sankcinorati na način da se za ukupno 3% i više izostanaka učenika upućuje na predmetni ispit. Određene iznimne situacije se mogu jasnije definirati (učenici sportaši, teža bolest ili povreda s dugotrajnijim oporavkom i slično). \nČlanak 3. Pravilnika: Pravilnik o načinu postupanja odgojno-obrazovnih radnika školskih ustanova u poduzimanju mjera zaštite prava učenika te prijave svakog kršenja tih prava nadležnim tijelima (NN 132/2013) u čl. 8 st. 1 kaže: „U slučajevima povrede prava učenika iz članka 5. stavka 2. ovoga pravilnika školska ustanova obvezna je izvijestiti sljedeća tijela: ured državne uprave nadležan za poslove obrazovanja odnosno Gradski ured za obrazovanje, kulturu i šport Grada Zagreba (u daljnjem tekstu: Ured), Zavod za javno zdravstvo područne(regionalne) samouprave u djelatnosti školske i sveučilišne medicine, nadležni centar za socijalnu skrb, tim školske medicine, nadležnu policijsku postaju i ministarstvo nadležno za poslove obrazovanja.“, a u st. 3 jasno navodi: „Nadležne institucije i tijela iz stavka 1. ovoga članka obvezne su izvijestiti školsku ustanovu o poduzetim mjerama.“ Jasno je da je ovime već propisana obveza institucija povratno izvijestiti školu o poduzetom, pogotovo jer se mjere propisane čl. 7 st. 3 i 4 najvećim dijelom izriču zbog događaja s kojima su nadležne institucije već upoznate tijekom postupka donošenja tih pedagoških mjera. \nJakov Batinović, mag.mus.\nravnatelj-savjetnik, Oš dr. Mate Demarina, Medulin"]
[62,"MARKO SIKIRICA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Još jedan od dokumenata Ministarstva obrazovanja koji nam donosi samo formatiranje teksta postojećeg pravilnika i par gramatičkih ispravaka umjesto da se sustavno pristupi rješavanju problema s konkretnim postupcima i mjerama. Jednako kao i operativni djelatnik za civilnu zaštitu i sigurnost. Kad se ponovno dogodi tragedija slična ili ista kao u OŠ Prečko sjetit ćete se, na žalost, mojih komentara.\nFacelifting jednog pravilnika i par novih uredaba vlade neće promijeniti sustavni problem obrazovanja koji zahtjeva doslovce restart!"]