{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":470,"n_cols":6,"rows_kept":470,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću o Pravilniku o izmjenama i dopunama Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"ŽAKLINA ŠKARIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“."]
[2,"KRUNOSLAV VUKSAN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\n\nPredlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput po 2 dana tijekom svakog polugodišta“.\nUčenici i roditelji iskorištavaju ovo pravo kako bi izbjegli najavljene pisane provjere zbog nespremnosti. Vrlo je vidljiva korelacija broja izostanaka po danu kada je provjera ili kada provjere nema. Sve provjere najavljene su minimalno dva tjedna ranije. Dopuštanjem proizvoljnog izostajanja drugi učenici stavljeni su u nepovoljan položaj. Za učenike koji opravdano izostaju potrebna je adekvatna liječnička dokumentacija, a ne slobodna i nestručna procjena zdravstvenog stanja od strane roditelja. U pokušaju rasterećivanja liječnika srozava se kvaliteta školstva. ali i zdravstvena zaštita djece.\nTakođer, upućivanje na predmetni ispit trebalo bi biti točno određeno pravilnikom, npr. 30% posto izostanaka, a ne prema procjeni nastavnika. Na taj način imali bi čvrsto uporište zakona i s druge strane svijest učenika i roditeljima o mogućim posljedicama."]
[3,"MIRELLA KOSAR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\ns obzirom da je pravilo da roditelj može neograničeno ispričavati izostanak djeteta iz škole ostalo u Pravilniku, trebalo bi odrediti minimalni broj sati iz svakog predmeta na kojima učenik treba biti prisutan. Kada učenik izostane više od tog minimalnog broja treba biti upućen na predmetni ispit. Minimalni broj sati bi se mogao razlikovati u osnovnim i srednjim školama. Npr. u osnovnim školama bi minimalni broj sati mogao biti 70% a u srednjima 75%."]
[4,"MARINKO KORČANIN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Prevelika sloboda roditelja u pravdanju izostanaka dovela je do toga da se učenicima omogućuje izbjegavanje situacija koje su im u školi stresne, a to su obično pisane i usmene provjere znanja.  Učenici se tako ne pripremaju za realan život u kojem će ih dočekati mnoge stresne situacije.  Upravo stoga predlažem da se roditeljsko pravdanje izostanaka ograniči na tri dana po polugodištu."]
[5,"NIKOLINA STULIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Smatram da je potrebno ponovno uvesti polaganje predmetnog ili razrednog ispita za učenike koji izostanu više od dvadeset pet posto od ukupnog broja sati određenoga predmeta. Time bi se sigurno smanjio i broj izostanaka učenika jer bi bili svjesni da ih na kraju godine čeka polaganje cjelokupnog gradiva toga predmeta."]
[6,"MIŠELA KLOBUČAR NOSIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Kao što je već rečeno, predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“."]
[7,"JOSIP MATKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Pompozna najava ograničenja roditeljskih ispričnica nije ostvarena ovim pravilnikom, Ministarstvo šaptom palo, očito zbog pritiska liječnika. Ako već nećete odnosno bojite se ograničiti roditeljske     ispričnice, razmotrite barem uvođenje        obveznog predmetnog ispita ako učenik opravdano izostane 30% sati nekog predmeta. To bi itekako smanjilo izostanke. Vaš mogući odgovor koji predviđam da ćete dati da učitelji/nastavnici i sada imaju autonomiju uputiti učenika na           predmetni/razredni ispit ako ga ne mogu ocijeniti, ja vam tvrdim da se to u praksi često ne događa jer mnogi se ne žele s tim \"gnjaviti\" ljeti nego učeniku u lipnju upišu par ocjena i zaključe mu ocjenu. Ohrabrite se na promjene, ne budite       strašljivci!"]
[8,"ALEKSANDRA GOLOJKA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Potrebna izmjena čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika, u kojemu piše da roditelj može više puta godišnje opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana.\nStoga predlažemo da se u č1. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje\" zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta\".\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga NSZSSH glasio bi:\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\""]
[9,"IVANKA KRESINA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“."]
[10,"MARTINA DOLČIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\n\nPredlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“. \nUčenici i roditelji iskorištavaju ovo pravo kako bi izbjegli najavljene pisane provjere zbog nespremnosti. Vrlo je vidljiva korelacija broja izostanaka po danu kada je provjera ili kada provjere nema. Sve provjere najavljene su minimalno dva tjedna ranije. Dopuštanjem proizvoljnog izostajanja drugi učenici stavljeni su u nepovoljan položaj. Za učenike koji opravdano izostaju potrebna je adekvatna liječnička dokumentacija, a ne slobodna i nestručna procjena zdravstvenog stanja od strane roditelja. U pokušaju rasterećivanja liječnika srozava se kvaliteta školstva.\nTakođer, upućivanje na predmetni ispit trebalo bi biti točno određeno pravilnikom, npr. 60% posto izostanaka, a ne prema procjeni nastavnika. Na taj način imali bi čvrsto uporište zakona i s druge strane svijest učenika i roditeljima o mogućim posljedicama.\n\nPredlažem da se u članku 3. stavak 2. podstavak d) uzmu i obzir i srednje škole. Pritom bi članak 3., stavak 2. podstavak d) glasio: „d) korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja u svim prostorima osnovne i srednje škole osim u edukativne, zdravstvene i druge svrhe uz odobrenje škole“.\nNegativan utjecaj mobilnih uređaja odražava se na učenje i pažnju učenika. Često je nedozvoljeno korištenje tehnologije pod nastavnim satom i tijekom ispita. Ukidanje mobitela povećalo bi fokus na nastavu i donijelo više socijalizacije uživo."]
[11,"MAJA ŠIMIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem ponovno uvođenje razumnog postotka izostanaka nakon kojega bi učenik, ukoliko nema dovoljno ocjena za zaključivanje na kraju godine, trebao biti upućen na predmetni ili razredni ispit. To bi također moglo pridonijeti smanjenju broja izostanaka jer su učenici svjesni težine polaganja gradiva cijele godine u jednom danu."]
[12,"MAJA ŠIMIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Prijedlogom izmjena i dopuna Pravilnika neka neprihvatljiva ponašanja premještaju se iz lakših u teža, iz težih u teška ili osobito teška čime se otežava postupnost izricanja pedagoških mjera sprječavanja jer je za pojedina ponašanja predviđena isključivo stroža pedagoška mjera. Npr. pušenje u prostorima škole i oko nje bi se trebalo sankcionirati kao teže neprihvatljivo ponašanje, čak i ako učeniku prethodno nije izrečena mjera opomene za to ponašanje. To bi velik broj učenika strukovnih škola, a i ostalih, vrlo brzo mogao dovesti do postupka isključenja iz škole jer je to, nažalost, vrlo učestalo ponašanje. Također se korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja zabranjuje u osnovnoj školi i za vrijeme odmora bez opravdanoga razloga, ali se nedopušteno korištenje mobitela i drugih uređaja za vrijeme nastave ne smatra lakšim neprihvatljivim ponašanjem u srednjoj školi, a ono je jedno od najučestalijih neprihvatljivih ponašanja za koje bismo svakako prvo trebali moći izreći najblažu mjeru, a postupno i teže. \nBilo bi razborito na svakoj razini težine pedagoških mjera predvidjeti jednu neutralnu formulaciju koja bi mogla obuhvatiti niz vrlo različitih neprihvatljivih ponašanja koja, razumljivo, ne mogu sva biti pobrojana u Pravilniku, ali se događaju u našim školama (u njih, uz ostalo, spadaju različiti oblici fizičkog, verbalnog i elektroničkog nasilja) ili uvesti jasnu odredbu da se i za sve drugo predviđeno kućnim redom škole na svim razinama može izreći pedagoška mjera. Osim toga, lakše i teže posljedice su vrlo rastezljiva kategorija i bilo bi ih dobro malo jasnije formulirati. Govor mržnje trebao bi biti sankcioniran i ako se odnosi na jednog učenika, a ne samo ako on potiče grupni govor mržnje. U Pravilniku bi se trebale navesti i pedagoške mjere poticanja s predviđenim načinima pohvaljivanja i nagrađivanja učenika, ili mu treba promijeniti naziv jer se zapravo odnosi samo na mjere sprječavanja.\nŠto se tiče roditeljskog opravdavanja izostanaka, smatram da bi ta mogućnost dvaput do tri dana u polugodištu bila opravdana,, a za sve više od toga liječnička ispričnica (isključivo obiteljskog ili školskog liječnika jer su neki roditelji i sami liječnici pa mogu zloupotrijebiti to mogućnošću ispričavanja od strane bilo kojega liječnika i sami svom djetetu ispričavati izostanke). Bilo bi korisno razmotriti mogućnost određivanja točnog broja opravdanih izostanaka nakon kojega bi razrednik ili stručna služba imali pravo pozvati roditelje na razgovor kako bi se upoznali s razlozima zbog kojih učenik izostaje (jer ih neki roditelji taje školi) s ciljem pomoći i podrške. \nBilo bi još puno prijedloga na svaki pojedini stavak, ali su ih kolege već detaljno naveli i obrazložili pa ih neću ponavljati. Ja sam svoju neradnu subotu odlučila provesti detaljno iščitavajući sve navedeno i očitujući se i sama o onome što smatram važnim. To sam napravila jer mi je stalo do naših učenika, nastavnika i obrazovanja koje je zaslužilo imati dobre pravilnike po kojima svakodnevno treba postupati.\nPoštovani predlagatelji, molim vas da pažljivo pročitate sve što vam dobronamjerno predlažemo mi - učitelji, nastavnici i stručni suradnici i hrabro uvažite goruće probleme koji nas muče, čak i ako se poneki roditelj ili učenik naljuti zbog toga, znajući da je to prije svega u dugoročnom interesu naših učenika."]
[13,"FILOMENA ŠKOBALJ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“."]
[14,"JOSIP FILIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\nPredlažem izmjenu članka 4. stavka 3. važećeg Pravilnika kojom bi se riječi „više puta godišnje“ zamijenile riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“, kako bi odredba glasila:\n„Roditelj može najviše dvaput tijekom svakog polugodišta opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“\nSmatram da je dosadašnja formulacija omogućavala česte zlouporabe, što potvrđuju i podaci MZOM-a o porastu broja opravdanih izostanaka. Predloženo ograničenje predstavlja razumnu mjeru kojom se zadržava fleksibilnost za opravdane situacije, ali se istodobno smanjuje prostor za izbjegavanje nastave bez stvarnog razloga."]
[15,"KARLA RAGUŽ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Članak 8, stavak 4 postojećeg pravilnika glasi:   4) Učeniku osnovne škole kojem je izrečena pedagoška mjera preseljenja u drugu školu, a koji se i dalje neprimjereno ponaša, može se, sukladno odredbama ovog pravilnika izreći pedagoška mjera izuzev mjere preseljenja u drugu školu.  \n\nNavedeni stavak pokazao se potpuno nesvrhovit. Ukoliko se već izrekla najstroža mjera, to znači da se prije toga učinilo apsolutno sve što se moglo učiti obzirom da se izricanje ove mjere maksimalno izbjegava. Kada se ova mjera izrekne, daljnje izricanje pedagoških mjera nije svrhovito. Potrebno je definirati razdoblje nakon izricanja ove mjere. \n\nPrijedlog:  Nakon izricanja mjere preseljenja u drugu školu, ravnatelj škole može, ukoliko je potrebno, na temelju mišljenja školske liječnice, tražiti privremenu mjeru nastave na daljinu koju odobrava Ministarstvo, a koja traje dok nadležni Gradski ured neodredi drugu školu."]
[16,"DALIBORKA KOKIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“."]
[17,"DALIBORKA KOKIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Opravdavanje izostanaka bi trebalo ograničiti. Roditeljima dozvoliti opravdavanje najviše 3 puta u polugodištu do 3 dana. To je više nego dovoljno. Samim tim bi se smanjili izostanci zbog straha od većeg broja pedagoških mjera. \nIsto tako dupliranje pedagoških mjera nema smisla. Dovoljna je jedna da se prijeđe na višu razinu. \nOvakvim načinom, kakav je danas, se samo podilazi učenicima i roditeljima, a izostanci se gomilaju.\nTakođer predlažem zabranu korištenja mobitela u srednjim školama.  Učenici su koncentriraniji i mirniji bez njih. To nije za pitanje da ili ne, to je nužnost!"]
[18,"SNJEŽANA VUK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Premda Ministarstvo znanosti, obrazovanja i mladih nije predložilo izmjene ostalih članaka Pravilnika, predlažemo izmjenu članaka 3. i 4. važećeg Pravilnika na način da se iza riječi „tijekom odgojno-obrazovnog rada“ dodaju riječi „ili drugih aktivnosti organiziranih od strane srednjoškolske ustanove dok je za učenika odgovorna ustanova“.\n\nObrazloženje: Time bi bilo jasnije uređeno da su ponašanja na temelju kojih se izriču pedagoške mjere neprihvatljiva i ako se pojave dok učenik sudjeluje u drugim aktivnostima koje nisu isključivo neposredan odgojno-obrazovni rad, a za to vrijeme je za učenika odgovorna škola.\n\nPredlažem izmjenu članka 8. stavka 2. važećeg Pravilnika na način da se iza riječi ,,već'' a ispred riječi ,,izrečena'' dodaje riječ ,,dvaput''.\nObrazloženje: Stavak 2. članka 8. važećeg Pravilnika je neprecizan te bi dodavanje riječi dvaput otklonilo dvojbu u primjeni.\nIz važećeg teksta nije jasno koliko je puta učeniku trebala biti izrečena pedagoška mjera iz članka 7. stavka 1. ili 2. Pravilnika da bi mu potom bila izrečena sljedeća teža mjera u slučaju ponavljanja neprihvatljivog ponašanja za koju mu je već izrečena pedagoška mjera (može se razumjeti da je dovoljno da je već izrečena samo jednom). Osim toga pedagoške mjere se ne mogu izricati redom za različite osnove, tako se događa da učenik ima opomenu za izostanak nakon koje ne slijedi ukor za neprihvatljivo ponašanje već opet usmena opomena razrednika za neprihvatljivo ponašanje. Tako se učenika ne potiče da razmišlja o neprihvatljivom ponašanju.\nSukladno članku 84. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi pedagoške mjere izriču se za tekuću školsku godinu, osim mjere preseljenja u drugu školu koja vrijedi do kraja osnovnoškolskog obrazovanja. Pedagoške mjere koje su izrečene u tekućoj godini morale bi se moći prebaciti i u iduću školsku godinu jer, primjerice, mjera koja je izrečena zbog neprimjerenog ponašanja na ekskurziji koja je bila na kraju školske godine neće postići svoju svrhu ako se ne prenese u novu nastavnu godinu.\nPrenošenje pedagoških mjera u slijedeću školsku godinu (pogotovo dviju \"najtežih\") potaknulo bi učenike na razmišljanje o postupcima i svakako odgojno efikasno djelovalo."]
[19,"SNJEŽANA VUK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem izmjenu članka 4. stavka 2. važećeg Pravilnika na način da se iza riječi ,,– učitelj/nastavnik za izostanak tijekom nastavnoga dana,'' dodaju riječi ,,s njegova nastavnog sata''.\nObrazloženje: Ovom izmjenom uređuje se ovlast učitelja/nastavnika da odobri izostanak učenika samo sa svoga nastavnog sata.\n\nPredlažem izmjenu članka 4. stavka 2. važećeg Pravilnika na način da se riječi ,,- ravnatelj za izostanak do sedam (uzastopnih) radnih dana, '' zamijene riječima ,,ravnatelj za izostanak učenika u trajanju do jednog radnog tjedna (najviše 5, odnosno 6 radnih dana, ovisno o organizaciji rada škole).''\nObrazloženje:\n\nPredlažem izmjenu članka 4. stavka 3. važećeg Pravilnika na način da se riječi ,,Roditelj može, više puta godišnje, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.'' zamijene riječima ,,Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.''\n\nObrazloženje: Podaci MZOM-a ukazuju na zabrinjavajući porast broja opravdanih izostanaka učenika te je i MZOM upozorilo na zlouporabu ovoga prava. Mišljenja smo da će ovakvo ograničenje utjecati na smanjenje zlouporaba.\nValjalo bi razmotriti i obvezu opravdanja izostanka na dan planiranog pisanog ispita liječničkom ispričnicom.\nPotrebno je definirati broj sati izostanaka s nastave po predmetu i za prekoračenje toga broja uvesti obvezu polaganja predmetnog ispita."]
[20,"GORDAN LOVRIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Pokušaj smanjenja sve većeg broja izostanaka kroz izmjene Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera ograničavanjem roditeljskih opravdanja predstavlja površno i kontraproduktivno rješenje koje ne utječe na uzroke problema, već samo pooštrava uvjete i komplicira postupak opravdavanja bez rješavanja sistemskih nedostataka u školskom sustavu zbog kojih se broj izostanaka povećava. Umjesto da se suoči s pravim razlozima povećanja broja izostanaka – poput zloupotrebe informacija o vremenu pisanja provjera znanja – predlagatelj se odlučuje za prebacivanje odgovornosti za opravdanje izostanaka na druge (liječnike), ignorirajući povijesni kontekst i promjene školskih propisa koje su dovele do ove neželjene pojave.\nPovijesni kontekst: kako su vremenici pisanih provjera stvorili problem\n    • Vremenik pisanih provjera uveden je kao pozitivna reforma protiv kaotičnog preopterećenja učitelja i učenika. Povećanjem broja pisanih provjera učitelji su sve teže koordinirali termine testova, što je dovodilo do više testova dnevno i preopterećenja učenika. Tada su uvedeni vremenici pisanih provjera koji su se usvajali na sjednicama razrednih vijeća, osiguravajući maksimalno 1 test dnevno i 4 tjedno, s najavom na početku polugodišta – što je osiguralo učenicima mogućnost planiranja priprema i ravnomjernu raspodjelu opterećenja.\n    • eDnevnik je olakšao planiranje vremenika pisanih provjera i međusobnu komunikaciju i koordinaciju učitelja, pa više nije bilo potrebe za usvajanjem na razrednim vijećima, ali je pogoršao situaciju s izostancima, jer nakon digitalizacije, vremenici su postali javno vidljivi svima – kako učiteljima tako i učenicima/roditeljima za planiranje izostanaka. Umjesto da služi kao interni dokument za koordinaciju, vremenik je postao „kalendar za planiranje  izostanaka“: učenici vide točan datum testa 15 dana ranije i biraju „neodlazak u školu“ kao najjednostavniju strategiju izbjegavanja provjere i naknadno pisanje nakon što saznaju pitanja i zadatke s testa.\nRezultat: broj izostanaka eksplodirao je upravo na dane testova, jer najava nije potaknula učenje, već planirano izbjegavanje – roditelji „opravdaju“ kratke izostanke, učitelji ne mogu adekvatno reagirati.\nZašto planirane promjene u Pravilniku o izricanju pedagoških mjera neće smanjiti izostanke?\n    • Administrativne sankcije ne utječu na motivaciju: ograničavanje roditeljskih opravdanja (na dva puta po polugodištu) ili kazne za prosvjede samo pojačava međusobno nepovjerenje škole i roditelja, ali ne mijenja činjenicu da učenici vide test kao „stresan događaj“ koji se lako izbjegne s jednim danom „bolovanja“. \n    • Nema analize uzroka: predlagatelj nije javno objavila statistiku izostanaka po danima tjedna ili datumima testova, niti proveo istraživanje zašto se izostanci povećali upravo nakon javnog objavljivanja vremenika pisanih provjera – umjesto toga, bira se „jednostavno“ rješenje: pooštri pravilnik i administrativno ograniči broj opravdanja.\n    • Produbljuje nepovjerenje roditelja u sustav: jer roditelji vide ograničenje svojih opravdanja kao ograničavanje svojih roditeljskih prava, a ne kao rješenje – što dovodi do još većeg otpora i kreativnijih „opravdanja“ ali ne i smanjenja izostanaka.\nMoj prijedlog: učiniti vremenik pisanih provjera znanja internim, bez javne objave\nVremenik pisanih provjera treba biti nevidljivim za učenike i roditelje (ostaje vidljiv samo učiteljima u eDnevniku) To je logičan, lako provediv i učinkovit način smanjenja broja izostanaka.\n    • Izbjegava se zloupotreba informacija: učiteljima je vremenik i dalje vidljiv, ali ga učenici/roditelji ne mogu koristiti za planiranje „bolovanja“ – najava pisanih ispita ostaje u učionicama u direktnoj komunikaciji učitelj - učenici, dovoljno za pripremu, ali ne i za izbjegavanje.\n    • Vraća ravnotežu odgovornosti: učenici moraju redovito dolaziti, a učitelji mogu bolje pratiti obrasce izostanaka i reagirati ciljano, bez masovnog izostajanja.\n    • Pedagoški opravdano: potiče kulturu redovitosti učenja, a ne „izbjegavanja“ testova.\n    • Tehnički jednostavno: eDnevnik već ima razine pristupa – samo se sakrije modul vremenika za roditelje/učenike bez dodatnih troškova.\n    • Dokazano djeluje: prije eDnevnika (s papirnatim vremenikom na oglasnoj ploči ili webu) izostanci na testovima bili su znatno rjeđi.\nZaključak: promijeni pravila koja su uzrokovala problem\nUmjesto da se mijenja Pravilnik o pedagoškim mjerama (koji je pogrešan način za rješavanje  problema izostanaka), mora se mijenjati ono što je izazvalo problem: Vremenik kao javni kalendar za planiranje i najavu izostanaka i vratiti vremenik na internu razinu vidljivosti. To bi smanjilo izostanke za 30-50% na testovima bez sankcija, kazni ili sukoba s roditeljima – praktično, pedagoški i tehnički izvedivo rješenje."]
[21,"DRAGANA LJUBIŠIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u članku 3. stavak 2. podstavak d) uzmu i obzir i srednje škole. Pritom bi članak 3., stavak 2. podstavak d) glasio: „d) korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja u svim prostorima osnovne i srednje škole osim u edukativne, zdravstvene i druge svrhe uz odobrenje škole“. \n\nObrazloženje: Prije svega smatram da se ograničavanjem upotrebe mobitela potiče neposredna komunikacija među učenicima i u osnovnim, ali i srednjim školama. Razvijaju se socijalne vještine i jača osjećaj pripadnosti školskoj zajednici. Iz godine u godinu, sve više i više, mi je zaista tužno gledati mlade u srednjoj školi u tolikoj mjeri na mobitelima, bez ikakve međusobne komunikacije. Između ostalog, zabrana mobitela može pridonijeti smanjenju neovlaštenog snimanja, širenja neprimjerenih sadržaja i povreda privatnosti učenika i nastavnika. \n\nPredlažem da se članak 4. stavak 3. izmijeni i glasi: Roditelj može, dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju od tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\n\nObrazloženje: Koliko se sjećam, bilo je govora i obećanja da će se ovaj dio promijeniti, ali je brzo palo u zaborav. Smatram da ćemo na taj način napraviti dobro za naše učenike. Smatram da će se ograničavanjem mogućnosti čestog roditeljskog opravdavanja izostanaka potaknuti redovito pohađanje nastave, ali i razviti osjećaj osobne odgovornosti kod učenika koja im često nedostaje. Posebno se to odnosi na dane kada se radi o usmenim i pisanim provjerama. I na kraju, ograničenje roditeljske ovlasti u čestom opravdavanju izostanaka dalo bi veću težinu procjeni nastavnika i škole čime bi se jačao naš profesionalni dignitet kojeg odavno i nažalost više nema."]
[22,"MATEA BUČKAL","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\nPravilnik se mora unaprijediti u smjeru jasnog, dosljednog i pravednog okvira koji potiče primjereno sankcioniranje neopravdanog ponašanja, kao i odgovornost učenika, roditelja i škole!\nJasnije kvantificiranje opravdanih izostanaka, pažljivo formulirane odredbe o digitalnim uređajima i sustavna podrška kroz suradnju s nadležnim institucijama – sve su to prijedlozi koji zaslužuju aktivno razmatranje i implementaciju.\nObrazovni sustav trebamo razvijati na temelju realnih potreba učenika i nastavnika – što je temelj učinkovite obrazovne politike."]
[23,"KRISTINA VRBAN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\n\nMišljenja sam da su predložene izmjene čl. 4. st. 7. i 8. protuustavne i protuzakonite, jer su  odredbe donijete preopćenito, vrlo nejasne te ostavljaju  prostor za zlouporabu, pogrešnu interpretaciju i svojevoljno postupanje od strane škole. Sankcija je prestroga, bez mogućnosti donošenja bilo kakve iznimke i razmatranja je li izostanak bio nužan, neizbježan ili opravdan.\n\nPedagoške mjere se izriču učenicima, a ne roditeljima posredno preko djece.\n\nPredložene odredbe izravno krše odredbe važećeg pravnog poretka Republike Hrvatske koje navodim u nastavku:\n\n- Ustavu RH (članak 35. – jamči se štovanje i pravna zaštita osobnog i obiteljskog života, dostojanstva, ugleda i časti; članak 62.– obitelj je pod osobitom zaštitom države; članak 63. – djeca uživaju posebnu zaštitu države; članak 64. - roditelji imaju dužnost odgajati djecu te pravo na samostalno odlučivanje o odgoju);\n\n- Konvenciji UN-a o pravima djeteta (članak 3. – najbolji interes djeteta mora biti prvenstveno razmatranje u svim postupanjima koja se tiču djece; članak 5. – poštivanje prava i odgovornosti roditelja u usmjeravanju djeteta; članak 12. – pravo djeteta da izrazi svoje mišljenje; članak 18. – roditelji imaju primarnu odgovornost za odgoj i razvoj djeteta; članak 19. – zaštita djeteta od svakog oblika psihičke ili emocionalne povrede; članak 29. – odgoj i obrazovanje moraju razvijati osobnost djeteta uz poštivanje roditeljskih uvjerenja);\n\n- Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (članak 8. – Pravo na poštivanje privatnog i obiteljskog života; članak 9. – Sloboda misli, savjesti i vjeroispovijedi);\n\n- Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama (čl. 4. - škola je ta koja je preuzela obvezu odgajati i obrazovati učenike u skladu s ljudskim pravima i pravima djece, za poštivanje različitosti i toleranciju te za aktivno i odgovorno sudjelovanje u demokratskom razvoju društva, osposobljavanje učenika za cjeloživotno učenje, što nije jednosmjerno odnosno kakav primjer škola na ovaj način pokazuje?; čl. 5. st. 2. toč. 9. – promicanje odgojnih vrijednosti u skladu s pravom roditelja da samostalno odlučuju o odgoju djece; čl. 125. – ravnatelj surađuje s učenicima i roditeljima, itd.\n\nŠkola ne zamjenjuje roditelje, već nadopunjuje obiteljski odgoj, škola je obvezna surađivati s roditeljima, odgojno-obrazovni rad mora se provoditi uz zaštitu psihofizičkog razvoja djece i škola mora osigurati sigurno i poticajno okru-ženje za svu djecu.\n\nNajbolji interes djeteta uvijek treba biti na prvom mjestu, a u ovom novom Pravilniku vidljivo je da zaštita djece to nije, da suradnja s roditeljima nije poželjna, dapače roditelje se želi sportskim rječnikom rečeno diskvalificirati, jer očito smetaju dugoročnim planovima s promjenama u školstvu npr. prilikom ukidanja davanja suglasnosti roditelja za pristanak sudjelovanja djece u raznim istraživanjima, uvođenja novih predmeta i sl. koji se kose s odgojnim vrijednostima obitelji iz koje djeca potječu.\n\nDakle svakako predlažem brisanje izmjena čl. 4. st. 7. i 8. u cijelosti."]
[24,"TINA FABIJANČIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u zabrana mobitela uključe i srednje škole. Zbog mobitela nekim je profesorima nemoguće održati efikasan sat. Učenici stalno posežu za mobitelom, skrolaju, fotografiraju ispite, snimaju tijekom sata te ne mogu održati koncentraciju. Pod odmorom i uoči nastave izostaje druženje i razgovor jer dobar dio učenika umjesto interakcije s vršnjacima poseže za mobitelom."]
[25,"TEO BANKO","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\nPredlažem da se u članku 4. stavku 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“, tako da stavak glasi:\n\n„Roditelj može najviše dvaput tijekom svakog polugodišta opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, za koji nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem, sukladno stavku 2. ovoga članka.“\n\nObrazloženje:\nU praksi je vidljivo da učenici prekomjerno izostaju s nastave, što može imati negativne posljedice na njihova obrazovna postignuća, socijalni razvoj te psihičko zdravlje."]
[26,"TINA FABIJANČIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[27,"ANA BILETA MIHOVILOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“"]
[28,"SUZANA LOVRENČIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, \nsmatram da bi u Pravilniku trebalo dodatno razmotriti pitanje opravdavanja izostanaka, osobito u dijelu koji se odnosi na opravdanja od strane roditelja. U svakodnevnoj praksi često se susrećemo s velikim brojem izostanaka koje opravdavaju roditelji, što može utjecati na  odgovornost učenika prema školskim obvezama i stvoriti dojam da izostanci nemaju stvarne posljedice. Dok dio učenika redovito pohađa nastavu i izvršava svoje obveze, drugi koriste mogućnost opravdavanja izostanaka na način koji dovodi do nejednakog položaja učenika i narušava osjećaj pravednosti u razredu.\nU srednjoškolskom obrazovanju, osobito u strukovnim školama, važno je učenike postupno pripremati za svijet rada, u kojem se redovitost, odgovornost i poštivanje pravila podrazumijevaju.\nVezano uz članak 1., stavak 4., podstavak k) namjerno uništavanje imovine nanošenjem veće štete u prostoru škole ili na drugome mjestu gdje se održava odgojno-obrazovni rad, smatram da bi trebalo dodatno pojasniti pojam „veće štete”. Nedovoljno definiran pojam „veće štete” može u praksi dovesti do različitih tumačenja u pojedinim školama, a time i do neujednačene primjene Pravilnika.  \nPredlažem da se u Pravilniku jasnije odrede kriteriji prema kojima se procjenjuje razina štete (npr. novčana vrijednost, opseg oštećenja ili posljedice za izvođenje nastave). Time bi se osigurala veća jasnoća, pravednost i dosljednost u postupanju, a učenicima i roditeljima unaprijed bi bile poznate posljedice takvog ponašanja.\nJasnije definirani kriteriji doprinijeli bi zaštiti školske imovine i odgovornijem ponašanju učenika.\nSrdačan pozdrav\nSuzana Lovrenčić"]
[29,"TEA ŠUMBERAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u članku 4. stavku 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“, tako da stavak glasi:\n\n„Roditelj može najviše dvaput tijekom svakog polugodišta opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, za koji nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem, sukladno stavku 2. ovoga članka.“\n\nObrazloženje:\nU praksi je vidljivo da učenici prekomjerno izostaju s nastave, što može imati negativne posljedice na njihova obrazovna postignuća, socijalni razvoj te psihičko zdravlje."]
[30,"MONIKA ZELIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Smatram da su predložene izmjene čl. 4. st. 7. i 8. protuustavne i protuzakonite iz više razloga.\nNaime, odredbe su preopćenite slijedom čega nejasne i ostavljaju puno prostora za zloupotrebe, pogrešne interpretacije i arbitrarno postupanje od strane škole. Sankcija je prestroga, a k tome ne dozvoljava nikakve iznimke (bilo kakvu obranu ili razmatranje je li izostanak bio nužan, opravdan i sl.).\nPedagoške mjere se izriču učenicima (a ne roditeljima posredno preko djece), a njihovo izricanje temelji se i na principu pravednosti (zajamčeno u samom Pravilniku koji je predmetom izmjena i dopuna), što ovakve odredbe evidentno nisu.\nTakođer, predložene odredbe izravno krše sljedeće odredbe važećeg pravnog poretka Republike Hrvatske (izdvajam neke):\n- Ustavu RH (članak 35. – jamči se štovanje i pravna zaštita osobnog i obiteljskog života, dostojanstva, ugleda i časti; članak 62.– obitelj je pod osobitom zaštitom države; članak 63. – djeca uživaju posebnu zaštitu države; članak 64. - roditelji imaju dužnost odgajati djecu te pravo na samostalno odlučivanje o odgoju);\n- Konvenciji UN-a o pravima djeteta (članak 3. – najbolji interes djeteta mora biti prvenstveno razmatranje u svim postupanjima koja se tiču djece; članak 5. – poštivanje prava i odgovornosti roditelja u usmjeravanju djeteta; članak 12. – pravo djeteta da izrazi svoje mišljenje; članak 18. – roditelji imaju primarnu odgovornost za odgoj i razvoj djeteta; članak 19. – zaštita djeteta od svakog oblika psihičke ili emocionalne povrede; članak 29. – odgoj i obrazovanje moraju razvijati osobnost djeteta uz poštivanje roditeljskih uvjerenja);\n- Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (članak 8. – Pravo na poštivanje privatnog i obiteljskog života; članak 9. – Sloboda misli, savjesti i vjeroispovijedi);\n- Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama (čl. 4. - škola je ta koja je preuzela obvezu odgajati i obrazovati učenike u skladu s ljudskim pravima i pravima djece, za poštivanje različitosti i toleranciju te za aktivno i odgovorno sudjelovanje u demokratskom razvoju društva, osposobljavanje učenika za cjeloživotno učenje, što nije jednosmjerno odnosno kakav primjer škola na ovaj način pokazuje?; čl. 5. st. 2. toč. 9. – promicanje odgojnih vrijednosti u skladu s pravom roditelja da samostalno odlučuju o odgoju djece; čl. 125. – ravnatelj surađuje s učenicima i roditeljima, itd.\nMora se imati u vidu da škola ne zamjenjuju roditelje, već nadopunjuje obiteljski odgoj, da je škola obvezna surađivati s roditeljima, da se odgojno-obrazovni rad mora provoditi uz zaštitu psihofizičkog razvoja djece te da škola mora osigurati sigurno i poticajno okruženje za svu djecu.\nNajbolji interes djeteta treba uvijek imati prioritet, nikako se ne smiju na brzinu i nepromišljeno „krpati rupe u sustavu“ odnosno ovakvih mjerama „pokazivati mišiće“ prema strani koja je slabija, a sve u nemoći da se problem sa cijelim školskim sustavom riješi na drugi način.\nZadirući u temeljna prava djece i njihovih roditelja zapravo se šalje poruka da svrha nije zaštititi djecu, već provesti institucionalni nadzor u kojem se djeca žele iskoristiti kao alat protiv vlastite obitelji.\nStoga predlažem brisanje izmjena čl. 4. st. 7. i 8. u cijelosti."]
[31,"OZANA BUGARIN-GEROMELLA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“."]
[32,"EDUARD FILIPČIĆ ROZZE","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem izmjenu članka 4. stavka 2. važećeg Pravilnika na način da se iza riječi ,,– učitelj/nastavnik za izostanak tijekom nastavnoga dana,'' dodaju riječi ,,s njegova nastavnog sata''. \nObrazloženje: Ovom izmjenom uređuje se ovlast učitelja/nastavnika da odobri izostanak učenika samo sa svoga nastavnog sata. \nPredlažem izmjenu članka 4. stavka 2. važećeg Pravilnika na način da se riječi ,,- ravnatelj za izostanak do sedam (uzastopnih) radnih dana, '' zamijene riječima ,,ravnatelj za izostanak učenika u trajanju do jednog radnog tjedna (najviše 5, odnosno 6 radnih dana, ovisno o organizaciji rada škole).'' \nObrazloženje: Predlažemo izmjenu članka 4. stavka 3. važećeg Pravilnika na način da se riječi ,,Roditelj može, više puta godišnje, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.'' zamijene riječima ,,Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.'' \nObrazloženje: Podaci MZOM-a ukazuju na zabrinjavajući porast broja opravdanih izostanaka učenika te je i MZOM upozorilo na zlouporabu ovoga prava. Mišljenja smo da će ovakvo ograničenje utjecati na smanjenje zlouporaba. Valjalo bi razmotriti i obvezu opravdanja izostanka na dan planiranog pisanog ispita liječničkom ispričnicom. Potrebno je definirati broj sati izostanaka s nastave po predmetu i za prekoračenje toga broja uvesti obvezu polaganja predmetnog ispita.\nPredlažem izmjenu članaka 3. i 4. važećeg Pravilnika na način da se iza riječi „tijekom odgojno-obrazovnog rada“ dodaju riječi „ili drugih aktivnosti organiziranih od strane srednjoškolske ustanove dok je za učenika odgovorna ustanova“. \nObrazloženje: Time bi bilo jasnije uređeno da su ponašanja na temelju kojih se izriču pedagoške mjere neprihvatljiva i ako se pojave dok učenik sudjeluje u drugim aktivnostima koje nisu isključivo neposredan odgojno-obrazovni rad, a za to vrijeme je za učenika odgovorna škola. \nPredlažem izmjenu članka 8. stavka 2. važećeg Pravilnika na način da se iza riječi ,,već'' a ispred riječi ,,izrečena'' dodaje riječ ,,dvaput''. \nObrazloženje: Stavak 2. članka 8. važećeg Pravilnika je neprecizan te bi dodavanje riječi dvaput otklonilo dvojbu u primjeni. Iz važećeg teksta nije jasno koliko je puta učeniku trebala biti izrečena pedagoška mjera iz članka 7. stavka 1. ili 2. Pravilnika da bi mu potom bila izrečena sljedeća teža mjera u slučaju ponavljanja neprihvatljivog ponašanja za koju mu je već izrečena pedagoška mjera (može se razumjeti da je dovoljno da je već izrečena samo jednom). Sukladno članku 84. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi pedagoške mjere izriču se za tekuću školsku godinu, osim mjere preseljenja u drugu školu koja vrijedi do kraja osnovnoškolskog obrazovanja. Pedagoške mjere koje su izrečene u tekućoj godini morale bi se moći prebaciti i u iduću školsku godinu jer, primjerice, mjera koja je izrečena zbog neprimjerenog ponašanja na ekskurziji koja je bila na kraju školske godine neće postići svoju svrhu ako se ne prenese u novu nastavnu godinu."]
[33,"HRVOJE JEŽIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","S obzirom da se na ovom javnom savjetovanju učestalo pojavljuje obrazac copy-paste dogovorenog sadržaja od strane interesnih grupacija i članova udruga tih interesnih skupina s ciljem lažnog stvaranja dojma opredijeljenosti javnosti za određene odluke i stavove posebice u području prava roditelja na opravdanje izostanaka djeteta potrebno je iste tako okvalificirati i na isti način vrednovati."]
[34,"IVA MILARDOVIĆ ŠTIMAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","GRAD ZAGREB:\nGrad Zagreb, kao osnivač najvećeg broja odgojno-obrazovnih ustanova u Republici Hrvatskoj, smatra važnim da se regulira odredba opravdavanja izostanaka učenika s nastave, kao jedno od ključnih pitanja za kvalitetu školskog sustava.\n \nNaime, učenici hrvatskih osnovnih i srednjih škola u protekloj su školskoj godini ostvarili 40,2 milijuna sati izostanaka, što u prosjeku iznosi 90 sati po učeniku godišnje. Čak 98,3 % tih izostanaka bilo je evidentirano kao opravdano.\n \nZa usporedbu, u školskoj godini 2015./2016. (prije nego što je roditeljima Pravilnikom dana mogućnost neograničenog opravdavanja učeničkih izostanaka u trajanju do tri dana), zabilježeno je 29,1 milijuna izostanaka, od čega 96,5% opravdanih. Riječ je, dakle, o povećanju od čak 11 milijuna izostanaka, iako je broj učenika u istom razdoblju pao za čak 41.670.\n \nIstovremeno, unatoč drastičnom povećanju broja izostanaka, broj neopravdanih izostanaka smanjen je za 317 tisuća u odnosu na 2015./2016., što jasno pokazuje da se znatan dio izostanaka, koji bi trebali biti evidentirani kao neopravdani, prikazuje kao opravdan.\n \nZaključno, učestali izostanci s nastave imaju negativne odgojne i obrazovne učinke: doprinose slabijim obrazovnim postignućima, narušavaju radnu disciplinu, otežavaju kontinuitet učenja te mogu doprinijeti stavu učenika da redovito sudjelovanje u nastavi predstavlja izbor, a ne temeljnu obvezu. Imajući u vidu interes djece, nužno je postrožiti postojeći model.\n \nZbog svega navedenog, mišljenja smo da bi Pravilnik trebao restriktivnije urediti pitanje roditeljskog opravdavanja učeničkih izostanaka s nastave, odnosno osnažiti instrumente  prevencije neodgovornog odnosa učenika i roditelja prema školskim obvezama. Prilikom donošenja izmjena i dopuna Pravilnika potrebno je, dakako, uvažiti i mišljenja drugih struka, no opterećenja drugih sustava, osobito zdravstvenog, ne mogu imati prednost pred pravima djece."]
[35,"HRVOJE JEŽIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Vezano za izostanke, vrlo dobra odluka je što se nije diralo u dosadašnje pravo roditelja na pravdanje izostanka do tri dana više puta tijekom godine jer situacije sa sve češćim virozama, novim bolestima isl. te opterećenjem zdravstvenog sustava koje bi uslijedilo bilo kakvim smanjenjem ovog prava sigurno govore u korist ove odluke. Naime, smanjenjem navedenog prava, a za koje se ustrajno zalažu određeni predstavnici zaposlenika i ravnatelja u školama postigao bi se kontraefekt. Ne samo što bi se ambulante liječnika obiteljske medicine dodatno napunile, povećala bi se i šansa za širenjem bolesti, pa tako jedno dijete sa običnom crijevnom virozom svojim dolaskom u ambulantu može zaraziti više imunokompromitiranih ili starijih pacijenata koji također čekaju u ambulanti što za takve bolesnike može završiti i smrtnim posljedicama. Jednako tako dijete sa prehladom i raznim virozama moglo bi početi češće dolaziti bolesno na nastavu i time zaraziti sve ostale pa bi se na kraju broj izostanaka utrostručio. Uz sve to ne treba posebno objašnjavati koliki gubitak vremena i koliko materijalnih troškova za gospodarstvo kao i problema sa poslodavcima bi izazivalo stalno traženje slobodnih dana radi čekanja sa djetetom u ambulantama radi ispričnica. Umjesto da se bave načinom prenošenja gradiva i motivacijom učenika za svladavanjem istoga mnogi krivce za razne neuspjehe učenika pokušavaju prebaciti isključivo na roditelje i djecu. Radi svega navedenoga rješenje da se dosadašnje pravo opravdanja izostanaka od strane roditelja ne dira potpuno je opravdano."]
[36,"DARIA ŠKRINJAR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Potrebna je izmjena čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika, u kojemu piše da roditelj može više puta godišnje opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana. Stoga predlažem da se u čl. 4 . st. 3 . važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje\" zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta\". \nSt. 3. čl. 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga NSZSŠH glasio bi: \"Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno st. 2. ovoga članka.\""]
[37,"KATARINA TABAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem, da se u članku 4. stavak 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom prvog polugodišta odnosno najviše triput tijekom drugog polugodišta“. Također predlažem preciznije ograničavanje izostanaka po predmetu/modulu. Ukoliko u nekom predmetu učenik ima 35% izostanaka smatram da bi se trebao uputiti na polaganje predmetnog ispita."]
[38,"MIHAELA KATAČIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\nsmatram da bi u članku 4. stavku 3. važećeg Pravilnika formulaciju „više puta godišnje“ trebalo precizirati te je zamijeniti izrazom „najviše dvaput po polugodištu“.\n\nTakođer predlažem da se članak 3. stavak 2., koji se odnosi na lakša neprihvatljiva ponašanja, proširi i dopuni sljedećim odredbama:\n-povrede propisanih dužnosti\n-neispunjavanje obveza\n-neprimjeren odnos prema djelatnicima škole\n-nepostupanje u skladu s uputama operativnog djelatnika za sigurnost i civilnu zaštitu\n-ponašanja i aktivnosti kojima se narušava ugled škole, djelatnika ili učenika\n-neovlašten ulazak u učionice drugih razrednih odjela te u urede, radionice i kabinete"]
[39,"MARINETA PAVLOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Zaključak :\n\nBez jasnih zaštitnih mehanizama ,postoji ozbiljan rizik da će se pedagoške mjere primjenjivati na način koji dovodi do neizravne diskriminacije djece s teškoćama , suprotno Konvenciji o pravima djeteta,Konvenciji o pravima OSI i važećem nacionalnom \nzakonodavstvu.\n\nNi važeći Pravilnik,niti predložene izmjene , ne sadrže jasne i obvezujuće odredbe o individualiziranim postupanju prema djeci s TUR , iako se radi o posebno ranjivoj skupini djece kod koje neprihvatljiva ponašanja često proizlaze iz razvojnih teškoća ,a ne iz svjesnog kršenja pravila.\nTerminologija -nedostatak inkluzivnog jezika u cijelom pravilniku uvesti pojam :\n„učenici s teškoćama u razvoju.\nZa radni tim GI \" Pomozimo djeci s invaliditetom \""]
[40,"NIKA PUJAS","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, \nPredlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nTakođer, čl. 3. st. 2. (lakša neprihvatljiva ponašanja) dodati:\n- povrede dužnosti\n- neispunjavanja obveza\n- nepoštivanje djelatnika škole\n- nepostupanje po uputama operativnog djelatnika za sigurnost i civilnu zaštitu\n- aktivnosti kojima se narušava ugled škole, djelatnika, učenika\n- unošenje i konzumacija energetskih pića\n- neodobren ulazak u učionice drugih razrednih odjela, urede, radionice, kabinete"]
[41,"ELEN ZUKON KOLIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\n\nPredlažem sljedeće izmjene radi jasnijih kriterija i ujednačene primjene:\n\nČl. 4. st. 3.: „više puta godišnje“ zamijeniti s „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nČl. 3. st. 2.: proširiti popis lakših neprihvatljivih ponašanja uključujući nepoštivanje djelatnika, neispunjavanje obveza, nepostupanje po uputama, unošenje i konzumaciju energetskih pića i nikotinskih jastučića, narušavanje ugleda škole te neodobren ulazak u učionice, urede i kabinete.\n\nPedagoške mjere: jasnije propisati i postupno pojačavati kod ponavljanja.\n\nUloga roditelja: normirati obvezu suradnje i odgovornosti u slučaju ponovljenih neprihvatljivih ponašanja, bez dodatnog opterećivanja odgojno-obrazovnih djelatnika.\n\nOve izmjene pridonijele bi jasnijem, dosljednom i provedivom Pravilniku."]
[42,"MIRELA BALEŠIĆ JOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\nnadovezujem se na prijedloge svojih kolega i u potpunosti podržavam:\n- da se roditeljima dozvoli najviše dva puta tijekom polugodišta opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana bez liječničke ispričnice\n- ukoliko dijete učestalo izostaje s nastave i roditelji izostanke potkrjepljuju liječničkim ispričnicama da se dijete uputi školskom liječniku na daljnju obradu jer je očigledno jako bolesno i time ugrožava svoje i zdravlje druge djece\n- ukoliko dijete izostane (zbog svojih „opravdanih“ izostanaka) više od 25 % nastavnih sati pojedinog predmeta da se svakako uvede obveza polaganja predmetnog ispita\n- da se sve izrečene pedagoške mjere obvezno prenose u iduću školsku godinu\n- zabranu korištenja mobilnih uređaja osim u nastavne svrhe"]
[43,"HRVOJE JEŽIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Članak 1, stavak 2, podstavak d\n\nd) korištenje svih informacijsko-komunikacijskih uređaja kojima je moguće povezati se sa internetom, izuzev komunikacijskih uređaja kojima se nije moguće povezati sa internetom u svim prostorima osnovne škole osim u edukativne, zdravstvene i druge svrhe uz odobrenje škole“."]
[44,"HRVOJE JEŽIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","U članku 1, izmijenjenom stavku 2, podstavak d spominje se zabrana korištenja informacijsko-komunikacijskih uređaja što je jako široki, ali nedovoljno jasno definiran pojam pa bi zapravo trebalo napisati da se to odnosi na sve uređaje kojima je moguće pristupiti internetu uz iznimku klasičnih mobitela koji nemaju mogućnost spajanja na internet te služe isključivo za osnovnu komunikaciju. Na ovaj način spriječila bi se zloupotreba korištenja društvenih mreža što je cilj izmjena, a istovremeno se ne bi zabranilo korištenje klasičnog mobitela čime bi se i odgojno-pedagoški utjecalo na razvoj svijesti o učincima novih tehnologija te djecu usmjerilo na smanjenje stvaranja ovisnosti o društvenim mrežama i stalnoj povezanosti sa internetom. Naime, dokazano je da se klasičnim mobitelima uspješno smanjuje ovisnost i stalna dostupnost koju uzrokuju uređaji koji se povezuju sa internetom pa bi škole mogle na ovaj način odraditi svoju edukativnu funkciju. Istovremeno djeca i roditelji imali bi osjećaj sigurnosti da mogu biti u kontaktu sa djetetom u slučaju nekog izvanrednog ili hitnog slučaja. Dakle, ovime se uvodi zabrana koja je i predviđena ali jasno se definira razlika između uređaja koji se povezuju sa internetom u odnosu na obične komunikacijske uređaje bez interneta koji služe isključivo za glasovnu komunikaciju te time osigurava osjećaj sigurnosti koji se kod roditelja i djece gubi zabranama, ali i potice edukaciju o prednostima i manama uređaja koji se povezuju na internet te time i na društvene mreže."]
[45,"MATEJA RUNKO","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Potrebna je izmjena l. 4. st. 3. važećeg Pravilnika, u kojemu piše da roditelj\nmože više puta godišnje opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana.\nStoga predlažem da se u l. 4 . st. 3 . važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje\" zamijene\nriječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta\""]
[46,"MARINA RADOLOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, \nPredlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nTakođer, čl. 3. st. 2. (lakša neprihvatljiva ponašanja) dodati:\n- povrede dužnosti\n- neispunjavanja obveza\n- nepoštivanje djelatnika škole\n- nepostupanje po uputama operativnog djelatnika za sigurnost i civilnu zaštitu\n- aktivnosti kojima se narušava ugled škole, djelatnika, učenika\n- unošenje i konzumacija energetskih pića\n- neodobren ulazak u učionice drugih razrednih odjela, urede, radionice, kabinete"]
[47,"SANDRA VIDO","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažemo da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“."]
[48,"SANDRA VIDO","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažemo da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“."]
[49,"ALESSIA GERŽEVIĆ MATOŠEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“."]
[50,"MAJA MARKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“."]
[51,"TATJANA BRENKO RELJANOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažemo da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“."]
[52,"UDRUGA HRVATSKIH SREDNJOŠKOLSKIH RAVNATELJA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Udruga hrvatskih srednjoškolskih ravnatelja pozdravlja namjeru Ministarstva znanosti, obrazovanja i mladih da kroz izmjene i dopune Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera unaprijedi sustav odgojno-obrazovnih postupaka te ojača preventivnu i odgojnu ulogu pedagoških mjera u srednjim školama.\nPodržavamo predloženo pooštravanje kriterija za određene povrede dužnosti učenika. Smatramo da su stroži kriteriji opravdani i nužni kako bi se osigurala veća dosljednost, jasnoća i učinkovitost pedagoških mjera, osobito u slučajevima ponašanja koja narušavaju sigurnost, ugled i red u školi.\nPredložena rješenja doprinose jačanju odgojne funkcije škole te šalju jasnu poruku o neprihvatljivosti nasilja, ometanja nastave i drugih ozbiljnijih oblika neprimjerenog ponašanja. Smatramo da će preciznije definiranje težih povreda i pripadajućih mjera olakšati provedbu u praksi, smanjiti neujednačenosti među školama i unaprijediti ukupnu kvalitetu odgojno-obrazovnog okruženja.\n\nSmatramo nužnim posebno se osvrnuti na pitanje mogućnosti opravdavanja izostanaka učenika od strane roditelja. Svjesni mogućeg opterećenja sustava zdravstva zbog ograničenja opravdavanja izostanaka roditelja u škole je potrebno uvesti  preventivni pristup, jasnu komunikaciju s roditeljima i jačanje njihove odgovornosti. Smatramo da uravnoteženo rješenje, koje kombinira povjerenje u roditelje s profesionalnom procjenom škole, najbolje doprinosi dobrobiti učenika i učinkovitosti odgojno-obrazovnog sustava. \nUdruga smatra da je potrebno zadržati razumnu i jasno definiranu mogućnost opravdavanja izostanaka od strane roditelja, uz istodobno propisivanje mehanizama za praćenje i postupanje u slučaju učestalih ili sumnjivih izostanaka i sprječavanje zlouporabe ispričavanja izostanaka. Posebno je važno omogućiti školama da, u suradnji sa stručnim službama, pravodobno reagiraju kada izostanci upućuju na dublje odgojne, zdravstvene ili socijalne probleme učenika. Roditeljima i učenicima treba dati jasnu poruku o zakonskoj mogućnosti polaganja predmetnog ili razrednog ispita u slučaju nedolazaka učenika na nastavu i provjere znanja. \nČlankom 77. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama je predviđeno da je učenik,  koji iz opravdanih razloga nije pohađao nastavu i bio ocijenjen iz jednog ili više predmeta/modula, upućen na polaganje predmetnog ili razrednog ispita. Smatramo da učenik, koji ima prevelik broj izostanaka, ne može savladati ishode i biti ocijenjen iz pojedinog nastavnog predmeta/modula. Učenicima je mjesto u učionicama i redovitom pohađanju nastave te treba omogućiti školama i nastavnicima da stvore jasne kriterije u kojem slučaju učenici trebaju polagati predmetni ili razredni ispit te se  istih dosljedno pridržavati."]
[53,"MAURO BORTOLETTO","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\nPredlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“\n\nProblem izostanaka učenika koji je vrlo često podržan sa strane roditelja primjećujem sve više iz godine u godinu. Učenik tako ne stvara nikakve radne navike, odgovornost prema sebi i prema drugima, i nažalost dolazi do porasta slučajeva gdje i učenici i roditelji iskorištavaju ovakav zakon, i sve samo radi boljih ocjena. Gledaju samo na vlastito postignuće i tako su lišeni svih ostalih iskustva koje im školska okolina može dati."]
[54,"SNJEŽANA HORVATIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\nslažem se s promjenama u članku 1., ali se ne slažem s prijedlogom za dodavanje stavka 7. u članku 2.  Isto tako, smatram da bi se trebao ograničiti broj izostanaka koji roditelji mogu opravdati na maksimalno 2 puta u polugodištu po 3 dana pa bi se na taj način smanjila zloupotreba i nedolazak na pisane provjere."]
[55,"ARLENE KAUZLARIĆ OCOVICH","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, smatram da je nužno jasnije i strože urediti način opravdavanja izostanaka učenika. Roditeljsko opravdanje putem e-maila ili elektroničkog sustava često se zloupotrebljava, što rezultira velikim brojem formalno opravdanih, ali i stvarno neopravdanih izostanaka. \nPredložene izmjene Pravilnika ne donose stvarne promjene niti rješavaju ključni problem – kontinuirani porast izostanaka učenika. Najavljivane promjene u području pedagoških mjera izostaju, a dosadašnje mjere pokazale su se administrativno zahtjevnima i odgojno neučinkovitima, pri čemu najveći teret snose razrednici. Stoga predlažem da se u članku 4. stavku 3. jasno ograniči broj roditeljskih opravdanja tijekom školske godine, kako bi se spriječile zloupotrebe i osiguralo odgovornije pohađanje nastave."]
[56,"TANJA CARIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[57,"ANDREJA GRGIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Ne slažem se sa stavkom 7.niti 8. Umjesto toga treba staviti pedagoške mjere za djecu koja čine vršnjačko nasilje. Suspenzije na tjedan, dva, tri, novčane kazne za roditelje i obavještavanje centra ukoliko se situacija ne popravi. Mjere s obzirom na veličinu problema i s obzirom na to jel se situacija ponovi ili ne. Vi ovime šta ste napisali kažnjavate žrtve."]
[58,"PRAVOBRANITELJ ZA DJECU","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","U Prijedlogu pravilnika predlažemo predvidjeti mogućnost restitucije, primjerice kroz postupak medijacije ili popravljanja nastale štete i drugo, u onim slučajevima u kojima je restituciju  moguće primijeniti. Restituciju smatramo učinkovitim modelom reakcije na neprihvatljivo ponašanje pri čemu je naglasak na razvoju odgovornosti i učenju novih vještina i oblika ponašanja kod učenika, a ne na represiji. Pozitivni ishodi za djecu, primjerice onu koja se ponašaju nasilno i koja trpe štetu, kao i cijelu zajednicu (razred, škola), postižu se kada djetetu omogućimo restituciju prije sankcioniranja, odnosno da „popravi štetu“ koju je njegovo ponašanje nanijelo drugoj osobi i/ili imovini ili kada je prekršilo neko pravilo. Restituciju bi trebalo omogućiti i predvidjeti prije izricanja pedagoških mjera, a neizricanje pedagoške mjere uvjetovati pozitivnim ishodom restitucije. Svaki oblik restitucije treba biti dobrovoljan kada dijete pristaje na predloženi ili sam predlaže način „popravljanja štete“, a onom djetetu koje ne želi sudjelovati u postupku moglo bi se odmah izreći pedagošku mjeru. Osim dobrovoljnosti, preduvjet za sudjelovanje u postupku mora biti i prihvaćanje odgovornosti za počinjeno. Postupak mora biti dobrovoljan i za dijete koje je pretrpjelo nasilje ili bilo kakvu drugu štetu. Dogovaranje i praćenje restitucije koje prethodi/zamjenjuje izricanje pedagoške mjere trebala bi provoditi stručna služba škole. \n\nNadalje, iako Pravilnik o kriterijima za izricanje pedagoških mjera ne propisuje vrste pedagoških mjera, već su one navedene Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (u daljnjem tekstu: ZOOSŠ), koristimo priliku ponovo upozoriti na upitnu svrhovitost i zanemarivanje interesa djeteta u primjeni odgojne mjere preseljenja u drugu školu kao najteže pedagoške mjere u osnovnoj školi. Interes djeteta u primjeni ove pedagoške mjere je upitan jer se, uz postojeće teškoće, dijete suočava i s osjećajem odbačenosti iz škole te potrebom prilagodbe na novu sredinu što je dodatni stres i rizik za dijete s teškoćama. Dojam je da ova mjera korist donosi samo školi koja se želi „riješiti teškog djeteta“. Ova mjera ostavlja dojam i da će „nova“ škola primjenjivati metode u skladu s djetetovim potrebama, za razliku od prethodne škole. Ovakav stav je neprihvatljiv, jer su sve škole dužne raditi sukladno istim propisima i načelima stručnog djelovanja u radu s djecom s različitim teškoćama pa tako i s onom koja iskazuju probleme u ponašanju. \n\nUčinkovitiji pristup djeci s problemima u ponašanju treba biti utemeljen na sveobuhvatnom ostvarivanju njihovih prava kojem u fokusu nije sankcioniranje djeteta, već međuresorna stručna pomoć, u skladu sa sveobuhvatnom procjenom rizika, potreba i kapaciteta za promjenu uz paralelni stručni rad i uključivanje roditelja radi poboljšanja roditeljskih kompetencija i razvoja preventivnih programa na razini škole. Dijete ne bi trebalo biti pasivni objekt „intervencija“ već subjekt promjene i aktivni sudionik procesa učenja emocionalnih i socijalnih vještina, čiji razvoj je iz nekog razloga ometen ili usporen. Ovakav pristup traži više prevencije, planiranja, strukture i stručne podrške, restitucije i školske medijacije. Školu vidi kao inkluzivni sustav kojem ravnopravno pripadaju i djeca s različitim teškoćama, koja upravo u školi kao prirodnoj sredini, trebaju dobiti primjerenu stručnu pomoć i podršku putem sinergijskog djelovanja svih segmenata ustanove."]
[59,"HRVATSKA UDRUGA RAVNATELJA OSNOVNIH ŠKOLA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Hrvatska udruga ravnatelja osnovnih škola pozitivno ocjenjuje namjeru Ministarstva znanosti, obrazovanja i mladih da kroz izmjene i dopune Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera unaprijedi normativni okvir odgojno – obrazovnog sustava te dodatno osnaži preventivnu i odgojnu funkciju pedagoških mjera u školama.\n\nTakođer smatramo važnim da se roditeljima i učenicima jasno komuniciraju zakonske posljedice prekomjernog izostajanja s nastave. Sukladno članku 77. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, učenik koji iz opravdanih razloga nije pohađao nastavu i nije mogao biti ocijenjen iz jednog ili više nastavnih predmeta upućuje se na polaganje predmetnog, odnosno razrednog ispita.  Učenik s velikim brojem izostanaka objektivno ne može ostvariti predviđene odgojno – obrazovne ishode niti biti kvalitetno i utemeljeno ocijenjen.\n\nStoga Hrvatska udruga ravnatelja osnovnih škola predlaže izmjenu članka 4. stavka 3. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera  (NN  94/2015,  3/2017), tako da isti glasi:\n(3) Roditelj može najviše dva puta u jednom polugodištu opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, za koji nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka. Pravodobno podnesenim zahtjevom smatra se zahtjev podnesen najkasnije na dan kada je učenik izostao s nastave. Izuzetak takvoga načina pravdanja su nastavni sati koji su propisani vremenikom pisanih provjera znanja, u kojem slučaju je obvezna liječnička ispričnica.\nObrazloženje:\nVažeća odredba članka 4. stavka 3. Pravilnika omogućuje roditeljima višekratno opravdavanje izostanaka učenika bez prethodnog odobrenja škole, što u praksi dovodi do učestalog izostajanja učenika s nastave te posljedično negativno utječe na kontinuitet i kvalitetu odgojno-obrazovnog procesa.\nTakva primjena navedene odredbe umanjuje svrhu članka 4. stavka 2., kojim je propisan postupak pravodobnog podnošenja zahtjeva za odobrenje izostanka, te dovodi do situacije u kojoj se retroaktivno opravdavanje izostanaka koristi kao pravilo, a ne kao iznimka. \n\nStavak 2. te izmijenjeni stavak 3. članka 4. Pravilnika omogućuju opravdavanje izostanaka učenika bez potrebe odlaska liječniku ukoliko roditelj pravodobno zatraži opravdavanje od strane učitelja/nastavnika, ravnatelja ili učiteljskog/ nastavničkog vijeća, a to je najkasnije na dan izostanka \n\nPredloženom izmjenom uvodi se jasno i mjerljivo ograničenje mogućnosti opravdavanja izostanaka čime se jača odgovornost roditelja, potiče pravodobna komunikacija sa školom te osigurava bolja organizacija i praćenje nastavnog procesa."]
[60,"PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Odredbu članka 4. stavka 3. Pravilnika koja glasi:\n\n „3) Roditelj može, više puta godišnje, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“ \n\nPredlažemo da se mogućnost opravdavanja izostanaka od strane roditelja ograniči na način da odredba glasi:\n\n„Roditelj može jednom godišnje opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovog članka“."]
[61,"PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","U članku 1. stavku 4. postojećeg Pravilnika koji glasi: \n„(4) Pedagoške mjere izriču se zbog povrede dužnosti, neispunjavanja obveza, nasilničkog ponašanja i drugih neprimjerenih ponašanja (u daljnjem tekstu: neprihvatljiva ponašanja).“\n\nPredlažemo da se u lakše neprihvatljivo ponašanje uvrsti: ne nošenje školskog pribora, udžbenika, radnih bilježnica i ostalih materijala, sportske opreme, dnevnika rada jer u Pravilniku nigdje nije navedeno što ulazi u kategoriju neispunjavanja obveza."]
[62,"RENATA HASAN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, mišljenja sam kako bi svakako trebalo  ovim novim  Pravilnikom ograničiti koliko puta u polugodištu roditelj može opravdati izostanke svog djeteta, tj. učenika. U praksi se događa da pojedini učenici izostaju po jedan-dva dana u tjednu kako bi izbjegli usmena ispitivanje ili pisana vrednovanja, a onda istog toga dana odlaze na treninge ili ostale izvanškolske aktivnosti. Roditelji opravdavaju i dane kada im se ne žele ići u školu jer je loše vrijeme ili su samo umorni pa da odmore ili se roditeljima ne da ustati pa su ostali svi spavati.  Na taj način to dijete nema kontinuitet u praćenju nastave pa postižu lošije rezultate.\nSvakako podržavam i zbranu korištenja mobitela, pametnih satova u školi bez posebne dozvole učitelja ili drugog djelatnika škole jer pojedini roditelji preko mobitela ili satova se spajaju i slušaju nastavu učitelja, učenici fotografiraju i snimaju nastavnike pa objavljuju videa ili ih ismijavaju unutar svojih prijateljskih grupa.\nI svakako najvažnija stvar od svih je da u pravilnik svakako i obavezno treba uvrstiti u teško neprihvatljivo ponašanje svaki oblik nasilnog ponašanja učenika prema zaposlenicima škole, osobito prema nastavnicima za vrijeme nastave kao i za vrijeme odmora."]
[63,"VIOLETA ODORČIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, \nU dobrom dijelu se slažem s dopunama i izmjenama Pravilnika. \nPodržavam zabranu korištenja mobitela kako bi se učenici više družiti i komunicirati i na taj način razvijati empatiju za prijatelje. Mišljenja sam kako bi ovu zabranu trebalo detaljnije obrazložiti te postrožiti zlouporabu mobitela u školi (tijekom same nastave, ali i odmora velikih i malih).\nPredlažem detaljnije razraditi roditeljsko opravdavanje izostanaka kroz mjesečne, polugodišnje i godišnje razdoblje, kako bi se smanjila zloupotreba istoga.\nKako radim u osnovnoj školi, nepoštivanje svih djelatnika škole u porastu je i time predlažem da se ovo uvrsti u teže neprihvatljiva ponašanja. Ali mislim da u ovom dijelu Pravilnika treba revidirati i postrožit  uvjete za izricanje pedagoških mjera kako bi bili u što bližim današnjim društvenim  trendovima."]
[64,"IVANA BARJAKTAREVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Znači riješenje našeg ministra je da OSNAŽIMO vršnjačko nasilje i učinimo nasilnike praktički nedodirljivima, a jedine ljude (roditelje) koji su spremni poduzeti nešto po tom pitanju sada će se kažnjavati isključivo zato što se boje za vlastitu djecu.\nUžas!\nLjudi žele vidjeti kako vlada planira stati na kraj vršnjačkom nasilju a ne kako učiniti roditelje još bespomoćnijima. Ne želim prihvatiti rješenje ministra"]
[65,"ENA GRANIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Znači riješenje našeg ministra je da OSNAŽIMO vršnjačko nasilje i učinimo nasilnike praktički nedodirljivima, a jedine ljude (roditelje) koji su spremni poduzeti nešto po tom pitanju sada će se kažnjavati isključivo zato što se boje za vlastitu djecu.\nUžas!\nLjudi žele vidjeti kako vlada planira stati na kraj vršnjačkom nasilju a ne kako učiniti roditelje još bespomoćnijima."]
[66,"KREŠIMIR KURAN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Izmijeniti članak 6. stavak 2. tako da glasi: (2) Prije izricanja pedagoške mjere odgojno-obrazovni radnici škole dužni su međusobno se konzultirati, kontaktirati roditelja učenika telefonski pozivom ili mailom, a ako je potrebno mogu se konzultirati i sa školskim liječnikom, drugim stručnjakom ili nadležnim centrom za socijalnu skrb radi upoznavanja osobina i mogućnosti učenika te uklanjanja uzroka koji sprečavaju ili otežavaju njihov pravilan razvoj kako bi se ublažili rizični i pojačali zaštitni čimbenici u razvoju učenika. Ovim putem se utvrđuje točan način kontakta roditelja i izbjegavaju se različita tumačenja istoga."]
[67,"MARIJA CESTARIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Kod dijela koje roditeljima ostavlja mogućnost da mogu „više puta godišnje“ opravdati izostanak djeteta u trajanju do tri radna dana treba precizirati što točno znači više puta godišnje kako bi nastavnici imali jasniju uputu za postupanje i kako ne bi bilo zloupotrebe mogućnosti da roditelj opravda izostanke svoga djeteta. Definirati nakon kojeg se broja izostanaka djeteta treba dijete uputiti školskom liječniku ili uključiti druge institucije. Također, s obzirom na porast raznih vrsta nasilja i neprihvatljivog ponašanja, trebalo bi pravilnikom omogućiti da je neprihvatljivo ponašanje i ono ponašanje za koje su nastavnici/pedagoška služba/psihološka služba zaključili da je neprihvatljivo, a ne isključivo ono koje je izrijekom navedeno u pravilniku. Inače, ne vidim kako je moguće imenovati svaku vrstu neprihvatljivog ponašanja koje se može pojaviti, a prema tome, trenutno se odgojna mjera onda može lako poništiti ako neprihvatljivo ponašanje za koje je izrečena nije jasno izrečeno pravilnikom. Dakle, treba ostaviti prostor za zdravorazumski pristup, gdje se pokazuje da kao društvo imamo povjerenje u nastavnike i u odgojno-obrazovni sustav."]
[68,"KRISTINA METEŽ GOTIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Niti slučajno donijeti taj zakon. Imam dvoje djece školaraca i ne želim da osjete vršnjačko nasilje, što će se sigurno dogoditi ako se taj zakon usvoji. Taj zakon ide na ruku maloljetnim zlostavljačima kojima ionako zakon ne može (čitaj ne želi) ništa. A gdje će im biti kraj tek ako se taj zakon donese???"]
[69,"MARIO HUZJAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Katastrofa. Niti slučajno donijeti taj zakon"]
[70,"VANESA PERICA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Apsolutno se ne slažem s tim da se šalje CZSS zbog izostajanja s nastave zbog vršnjačkog nasilja. Što bi djeca trebala??? Trpjeti batine i ponižvanja dok se u onu djecu koja su uzrok toga ne dira jer eto... maloljetni su. Bilo bi bolje da uvedete pravilnik o kažnjavanju istih ali ne na način da dobiju pisanu opomenu nego da ih se već nakon prvog puta kazni na način da im više ne padne na pamet išta slično ponoviti."]
[71,"NINA PILIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","U važećem Pravilniku, u članku 4. stavku 3., navodi se da roditelj može „više puta godišnje“ opravdati izostanak djeteta u trajanju do tri radna dana. U predloženim izmjenama ta odredba nije obuhvaćena, iako u praksi stvara nejasnoće.\nIzraz „više puta godišnje“ ne daje jasan odgovor koliko je točno takvih opravdanja dopušteno. To otvara prostor za različita tumačenja među školama, što dovodi do nejednakog postupanja prema učenicima (jer kriteriji nisu svugdje isti), ali i do prekomjernog korištenja koje rezultira povećanim izostancima učenika.\nMi kao nastavnici pazimo da se ova mjera ne koristi prekomjerno, ali su nam potrebni jasno definirani propisi koji će nas u tome podržati. Smatram da bi ovu odredbu trebalo uključiti u izmjene i jasno, brojčano, odrediti maksimalan broj takvih opravdanja kako bi pravila bila jednaka za sve i jasna svima."]
[72,"NEZAVISNI SINDIKAT ZAPOSLENIH U SREDNJIM ŠKOLAMA HRVATSKE","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažemo izmjenu članka 4. stavka 2. važećeg Pravilnika na način da se iza riječi ,,– učitelj/nastavnik za izostanak tijekom nastavnoga dana,'' dodaju riječi ,,s njegova nastavnog sata''.\nObrazloženje:  Ovom izmjenom uređuje se ovlast učitelja/nastavnika da odobri izostanak učenika samo sa svoga nastavnog sata.\n\nPredlažemo izmjenu članka 4. stavka 2. važećeg Pravilnika na način da se riječi ,,- ravnatelj za izostanak do sedam (uzastopnih) radnih dana, '' zamijene riječima ,,ravnatelj za izostanak učenika u trajanju do jednog radnog tjedna (najviše 5, odnosno 6 radnih dana, ovisno o organizaciji rada škole).''\nObrazloženje: \n\nPredlažemo izmjenu članka 4. stavka 3. važećeg Pravilnika na način da se riječi ,,Roditelj može, više puta godišnje, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.'' zamijene riječima ,,Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.''\n\nObrazloženje: Podaci MZOM-a ukazuju na zabrinjavajući porast broja opravdanih izostanaka učenika te je i MZOM upozorilo na zlouporabu ovoga prava. Mišljenja smo da će ovakvo ograničenje utjecati na smanjenje zlouporaba. \nValjalo bi razmotriti i obvezu opravdanja izostanka na dan planiranog pisanog ispita liječničkom ispričnicom.\nPotrebno je definirati broj sati izostanaka s nastave po predmetu i za prekoračenje toga broja uvesti obvezu polaganja predmetnog ispita."]
[73,"NEZAVISNI SINDIKAT ZAPOSLENIH U SREDNJIM ŠKOLAMA HRVATSKE","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Iako Ministarstvo znanosti, obrazovanja i mladih nije predložilo izmjene ostalih članaka Pravilnika, predlažemo izmjenu članaka 3. i 4. važećeg Pravilnika na način da se iza riječi „tijekom odgojno-obrazovnog rada“  dodaju riječi „ili drugih aktivnosti organiziranih od strane srednjoškolske ustanove dok je za učenika odgovorna ustanova“. \n\nObrazloženje: Time bi bilo jasnije uređeno da su ponašanja na temelju kojih se izriču pedagoške mjere  neprihvatljiva i ako se pojave dok učenik sudjeluje u drugim aktivnostima koje nisu isključivo  neposredan odgojno-obrazovni rad, a za to vrijeme je za učenika odgovorna škola.\n\nPredlažemo izmjenu članka 8. stavka 2. važećeg Pravilnika na način da se iza riječi ,,već'' a ispred riječi ,,izrečena'' dodaje riječ ,,dvaput''. \nObrazloženje: Stavak 2. članka 8. važećeg Pravilnika je neprecizan te bi dodavanje riječi dvaput otklonilo  dvojbu u primjeni. \nIz važećeg teksta nije jasno koliko je puta učeniku trebala biti izrečena pedagoška mjera iz članka 7. stavka 1. ili 2. Pravilnika da bi mu potom bila izrečena sljedeća teža mjera u slučaju ponavljanja neprihvatljivog ponašanja za koju mu je već izrečena pedagoška mjera (može se razumjeti da je dovoljno da je već izrečena samo jednom).\nSukladno članku 84. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi pedagoške mjere izriču se za tekuću školsku godinu, osim mjere preseljenja u drugu školu koja vrijedi do kraja osnovnoškolskog obrazovanja. Pedagoške mjere koje su izrečene u tekućoj godini morale bi se moći prebaciti i u iduću školsku godinu jer, primjerice, mjera koja je izrečena zbog neprimjerenog ponašanja na ekskurziji koja je bila na kraju školske godine neće postići svoju svrhu ako se ne prenese u novu nastavnu godinu."]
[74,"MIRJANA MARETIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, smatram da je roditeljsko (ne)kontrolirano opravdavanje izostanaka trenutno značajniji problem od uporabe mobitela tijekom odmora / nenastavnog procesa stoga što učenici izostaju najčešće zbog manipuliranja ispitivanjem / ocjenama, ispitne anksioznosti, vršnjačkog nasilja, obavljanja roditeljskih dužnosti (!) i raznih ostalih situacija, a roditeljima je često jednostavnije poslati ispriku \"Bolestan/Bolesna je.\" nego se uhvatiti u koštac s pravim problemom, uzrokom izostanka. Ne može se očekivati pad broja izostanaka bez smanjivanja broja dana koje roditelj može ispričati zbog bolesti. Predlažem da se roditeljima omogući dva puta po polugodištu ispričavanje izostanka od 3 uzastopna dana jer ako je učenik doista bolestan češće i duže, vjerujem da bi svaki savjestan roditelj zatražio liječnički pregled. U svojoj sam praksi doživjela da je bilo pojedinih učenika koji nisu proveli ni jedan tjedan u školi (5 nastavnih dana zaredom) tijekom cijele nastavne godine, a da nisu izostali zbog bolesti ili \"obiteljskih razloga\" bar jedan dan tijekom svakoga tjedna. Kad sam pitala roditelje jesu li zatražili liječničku pomoć, rekli su mi da ne smatraju problemom što učenika boli glava tijekom cijele godine i ima bolove u trbuhu u prosjeku dva dana tjedno. Bi li takve pojedince trebalo prijaviti centru za socijalnu skrb jer i to je na neki način izricanje vlastitoga stava roditelja koji nije zapravo u najboljem interesu djeteta? Mislim da ako se ne smanji broj dana koje roditelji mogu ispričati bez liječničke ispričnice, jedino što nastavnici mogu je samo mehanički ispričavati izostanke, što se već i može bez ikakva uvida u stvaran razlog izostanka. Naravno da je manjak liječnika doveo do toga da je procjena zdravstvenog stanja učenika postala dio roditeljske rutine, no ne bi trebalo dopustiti da taj problem umanji značaj problema sve većeg broja izostanaka učenika. A što se mobitela tiče, opet će nastavnici morati zažmiriti na njihovu uporabu jer tko će jednoznačno protumačiti što su \"edukativne, zdravstvene i druge svrhe uz odobrenje škole“? Kako dokazati da korištenje uređaja nije bilo u neku od tih svrha? Ako se zatraži odobrenje od škole, kakvo bi ono trebalo biti te tko bi ga uopće i kada trebao zatražiti? Čini mi se da nema smisla zabraniti mobitele na školskim hodnicima jer se mogu koristiti i za npr. javljanje roditeljima, dogovor oko putovanja iz škole ili jednostavno provjeru što ima u obližnjoj pekarnici u ponudi za gablec pa sad zamišljam nastavnike, ionako pretrpane poslovima i često podcjenjivane u društvu kako zaskaču učenike propitujući poučnu i/ili zdravsvenu svrhu korištenja mobitelom koji su učenicima ionako dali roditelji. Zašto roditelji ne bi preuzeli odgovornost za procjenu korištenja mobitelom kad su već ovlašteni za procjenu zdravstvenoga stanja - valjda svatko najbolje poznaje svoje dijete pa zna je li se opravdano ili ne koristilo mobitelom. Vlastita odgovornost učenika i roditelja je ključna, a nastavnici im trebaju pomoći u osvještavanju važnosti pridržavanja pravilnika koji bi pak trebali jasno i jednoznačno opisati kriterije za izricanje pedagoških mjera jer svima je u interesu da su učenici u školama, zdravi i sigurni."]
[75,"VESNA BRKLJAČIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Mislim da je potpuno neprihvatljivo da se odgojne mjere izriču paralelno, odnosno da učenik koji ima određen broj neopravdanih sati te zbog toga dobiva  odgojnu mjeru, ima istu odgojnu mjeru kao i učenik koji uz isti broj neopravdanih sati ima i odgojnu mjeru zbog neprimjerenog ponašanja. Mislim da su neopravdani sati i neprimjereno ponašanje dva različita oblika neprimjerenog ponašanja i nikako ne bi učenik, koji ima samo jedan od ta dva oblika neprimjerenog ponašanja, trebao imati istu odgojnu mjeru kao i učenik koji ima uz neopravdane sate i odgojnu mjeru zbog neprimjerenog ponašanja. To je diskriminacija učenika koji ima odgojnu mjeru samo po jednoj osnovi, a ista se izriče učeniku koji ima odgojnu mjeru po obje osnove. To bi svakako trebalo promijeniti jer su sami učenici višekratno izražavali negodovanje i to smatrali nepravednim."]
[76,"MILKA MAGIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\nsve što je dobro pohvaljujemo svi. A što je to što je dobro, najbolje može prosuditi učiteljica/učitelj koji je u školi i koji radi svakodnevno u nastavi s djecom.\nMišljenja sam da u našim školama treba postojati dovoljno stručnih osoba (psihologa, pedagoga i drugih suradnika ) koji bi se mogli posvetiti i raditi redovito s onim učenicima koji imaju poteškoća s prihvaćanjem pravila lijepog ponašanja i  kućnog reda škole. Mislim da je puno važnije sustavno i preventivno djelovati kako bi se suzbila sva neprihvatljiva ponašanja općenito. Potrebno je više vremena posvetiti i brizi za mentalno zdravlje općenito što bi onda rezultiralo cjelokupnom boljom slikom/situacijom u našim školama. Tada bi se puno rjeđe izricale pedagoške mjere iz ovog pravilnika.\nTakođer predlažem da se uvedu brojčane ocjene iz vladanja (kao bodovi) kao u mnogim europskim zemljama (najmanje pet) koje će onda biti i bodovi pri upisu u srednju školu.Ovako  bismo konačno i potvrdili i ono što bismo trebali biti - I ODGOJNA USTANOVA. To bi uvelike pomoglo da se učenike potakne na primjereno ponašanje, empatiju i odgovorno djelovanje u svemu.\nZa mene i još mnoge to je JEDINO RJEŠENJE ako želimo naše hrvatsko školstvo podići na jednu ozbiljniju razinu.\n\nI pitam se koji je smisao prijave roditelja Centru za socijalnu skrb ukoliko želi zaštititi svoje dijete????Zar roditelj nema pravo na to???\nNažalost, u našoj državi ne prijavljuju se oni koji bi trebali jer je premalo kadra u Centrima za socijalnu skrb , a NOVIM PRAVILNIKOM ŽELI SE UREDITI DA ŠKOLSKE USTANOVE/UČITELJI PRIJAVLJUJU RODITELJE UKOLIKO BUDU USKRAĆIVALI DJETETU POHAĐANJE NASTAVE.\n Mislim da to nije nikako dobro rješenje i da neće uroditi dobrim rezultatima.\nKad bi se sve  ovo gore navedeno uvažilo, ne bi dolazilo do ekstremnih situacija zbog kojih Vi želite mijenjati pravilnik.\n\nUkoliko bi ipak došlo do nepoštivanja pravilnika odnosno do neprihvatljivog ponašanja učenika, LIJEPO MOLIMO UREDITI TO U OVOM PRAVILNIKU JEDNOM REČENICOM, NAPISATI TOČNO GDJE MOŽEMO MI UČITELJI/ RAZREDNICI EVIDENTIRATI TA NEPRIHVATLJIVA PONAŠANJA kako bi sve bilo transparentno (svim učiteljima i roditeljima).\n\nLIJEPO VAS MOLIMO PROČITAJTE SVA RAZMIŠLJANJA KOJA SU OVDJE NAPISANA I SVAKAKO UVAŽITE SVE DOBRE PRIJEDLOGE KAKO BISMO SE OSJEĆALI VRIJEDNI I KAKO BISTE NAM POKAZALI DA UVAŽAVATE I POŠTUJETE MIŠLJENJA UČITELA !!!!\nZahvaljujemo na razumijevanju i susretljivosti."]
[77,"IRENA SPASOJEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem, da se u članku 4. stavak 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom prvog polugodišta odnosno najviše triput tijekom drugog polugodišta“. Stavak 3. članka 4. glasio bi: „Roditelj može, najviše dvaput tijekom prvog polugodišta odnosno najviše triput tijekom drugog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“  \nPredlažem i dodatnu precizniju odredbu vezanu uz veliki broj izostanaka učenika po predmetu. \"Ako učenik izostane više od 35% ukupnog fonda sati iz nekog predmeta/modula UPUĆUJE SE (ne, može biti upućen) na predmetni ispit.\" \nPredložene izmjene usmjerene su na smanjenje izostanaka učenika, jer u praksi izostaju i 20 ili više nastavnih dana opravdano što narušava kontinuitet učenja i kvalitetu nastave. Jasnija pravila osiguravaju ujednačeno postupanje škola."]
[78,"ROZANA DOMANČIĆ KUJUNDŽIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\nSlažem se s dopunama i izmjenama Pravilnika. Podržavam zabranu korištenja mobilnih uređaja osim u nastavne svrhe.  Također, predlažem da se vrati formalni postotak izostanaka koji rezultira provođenjem predmetnog ispita. Kako je moguće vrednovati učenika koji ima veliki postotak izostanka s nekog predmeta samo zato što se jednom pojavio?! I samo zato što se jednom pojavio učitelj mora dati priliku učeniku da odgovara?! Suludo!"]
[79,"KATARINA-ANITA ŠUTALO","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, slažem se s dopunama i izmjenama Pravilnika. \nSvakako podržavam zabranu korištenja mobitela u nadi da će se učenici više družiti i komunicirati i na taj način razvijati empatiju za prijatelje.Bilo bi važno voditi računa o pretjeranom izostajanju učenika te ograničiti roditeljsko opravdavanje izostanaka, kako bi se smanjila zlouporaba istoga . Predlažem da se u lakša neprihvatljiva ponašanja nadoda slijedeće: \n- učestalo neispunjavanja obveza\n- nepoštivanje svih djelatnika škole"]
[80,"KRISTINA ŠKALER","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\n\nu ime izvrsne savjetnice podržavam vaš doprinos o izmjenama Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera. Vaši prijedlogi rješavaju ključne probleme: bolju koordinaciju zaposlenika, dokumentiranje u e-Dnevniku i povezivanje s drugim školskim aktima. Slažem se s ograničenjem opravdavanja izostanaka.\n\nOvi prijedlogi poboljšavaju sigurnost i provedbu Pravilnika u praksi. Hvala na preglednom iznošenju. Podržavam ih u potpunosti."]
[81,"TANJA DUMBOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","5. Osobito teško neprihvatljivo ponašanje\nPodstavak b) objavljivanje materijala elektroničkim ili drugim putem, a koji za posljedicu imaju povredu ugleda, časti i dostojanstva druge osobe; Trebalo bi precizirati kako se određuje povreda ugleda, časti ili dostojanstva osobe s obzirom da je to subjektivna procjena i na koji način se dokazuje ta povreda.\nd) unošenje ili korištenje oružja ili opasnih predmeta u prostor škole ili na drugo mjesto gdje se održava odgojno-obrazovni rad; Trebalo bi jasno definirati koji su to opasni predmeti koje učenik ne smije uvesti u prostor škole jer npr. U strukovnoj školi učenik može za potrebe praktične nastave donijeti čekić ili turpiju koji se kategorizira kao opasan predmet.\ne) nasilno ponašanje koje je rezultiralo teškim emocionalnim ili fizičkim posljedicama za drugu osobu.\nMolim vas da precizirate stavku teške emocionalne i fizičke posljedice, s obzirom da je stavka podložna subjektivnom tumačenju, a prema tome i nejednakom određivanju težine povrede. S obzirom da se radi o isključenju učenika iz škole, ova stavka mora biti jasnije određena jer se podložna različitom tumačenju. To dovodi i do oprečnih stavova radi čega otežava izricanje mjere, a samim time mjera se lako ukida nakon prigovora roditelja.\n\nMolim vas da u pravilniku precizirate koje su to lakše i teže emocionalne i fizičke posljedice te tko je odgovoran da odredi težinu iste, s obzirom da je u praksi takvo tumačenje podložno subjektivnoj procjeni i često dovodi do oprečnih stavova pojedinaca, a što posljedično ima nepravedan i nejednak ishod za učenike. Ukoliko isto nije moguće definirati Pravilnikom, omogućiti da Škola prema vlastitim iskustvima, to definira Statutom i Kućnim redom Škole."]
[82,"IVANA FUNDURULIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Izmjene i dopune Pravilnika o pedagoškim mjerama u velikoj su mjeri formalne naravi te neće značajnije unaprijediti njegovu provedbu u praksi. Predložena rješenja ne uklanjaju ključne prepreke koje otežavaju učinkovitu primjenu pedagoških mjera, niti osiguravaju ostvarenje deklariranih ciljeva Pravilnika.\n\nAnaliza dostupnih podataka pokazuje kontinuirani porast broja izostanaka iz godine u godinu, što upućuje na zaključak da postojeći normativni okvir, osobito u dijelu koji se odnosi na opravdavanje izostanaka, ne daje očekivane rezultate. Istodobno, u praksi je sve učestalije suočavanje nastavnika s ozbiljnim poteškoćama u području ponašanja učenika, pri čemu važeći Pravilnik ne osigurava dovoljno učinkovite alate za brzo i primjereno postupanje. Prosvjedi roditelja, čijem smo većem broju imali prilike svjedočiti u poslijednje vrijeme, rezultat su ove neučinkovitosti i pokazatelj nemoći sustava.\n\nU sadašnjim okolnostima pedagoške mjere gube svoju preventivnu i odgojnu svrhu, a odgovornost za rješavanje složenih situacija nerazmjerno se prebacuje na škole i nastavnike, bez odgovarajuće normativne i sustavne potpore.\n \nStoga predlažem razmotriti dodatne izmjene i dopune Pravilnika koje bi bile usmjerene na jačanje njegove primjenjivosti u svakodnevnoj odgojno-obrazovnoj praksi.\n\nIvana Fundurulić\nprof. matematike i fizike\nII. gimnazija, Zagreb"]
[83,"GLORIJA DOMITROVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\npozdravljam volju da se uvedu promjene u postojeći spomenuti Pravilnik. No nekoliko je nedoumica: \nU članku 1.,stavak 2., podstavak b) onečišćenje školskoga prostora i okoliša (npr. bacanje smeća izvan koševa za otpatke) -treba izmijeniti jer škole trebaju biti poticajne odgojne institucije pa svaka škola treba pronaći model kako spriječiti takvo ponašanje a ne ga sankcionirati\nU članku 1., stavak 4. dodaje se podstavak \"(k)  namjerno uništavanje imovine nanošenjem veće štete u prostoru škole ili na drugome mjestu gdje se održava odgojno-obrazovni rad“-što je to veća šteta i kako se mjeri? \nU istom stavku je i podstavak \"(l) udaranje, sudjelovanje u tučnjavi i druga ponašanja koja mogu ugroziti sigurnost samog učenika ili druge osobe ali bez težih posljedica\"- ako su škole mjesta nulte tolerancije na nasilje onda je svako nasilje teško neprihvatljivo ponašanje sa blažim ili težim posljedicama\nU članku 3., stavak 4, podstavaka f)  \"poticanje grupnoga govora mržnje\" –tu formulaciju treba promijeniti jer govor mržnje je neprihvatljiv u bilo kojem obliku. Predlažem „korištenje ili poticanje na govor mržnje“"]
[84,"BOJAN KLAPČIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Izmjene i dopune Pravilnika o pedagoškim mjerama u velikoj su mjeri kozmetičke naravi te neće bitno olakšati njihovo izricanje, niti će ostvariti deklarirani cilj – da roditelji preuzmu stvarnu odgovornost za ponašanje svoje djece.\n\nOsim zabrane uporabe mobitela, ne vidim suštinske pomake u odnosu na postojeće stanje, što ne iznenađuje jer se izmjene donose bez cjelovitog i podatkovno utemeljenog uvida u stvarni opseg i raznolikost neprimjerenih ponašanja učenika u osnovnim i srednjim školama. U Republici Hrvatskoj ne postoji sustavna, objedinjena i svakodnevno ažurirana evidencija takvih ponašanja, pa se pravilnik mijenja „naslijepo“, bez realne slike problema koji bi trebao rješavati.\n\nVeć godinama zagovaram uvođenje posebne funkcionalnosti u e-Dnevnik, svojevrsne „niše“, u kojoj bi svaki učitelj i stručni suradnik, uz minimalan broj koraka, mogao evidentirati neprimjereno ponašanje učenika – od blažih oblika poput „ne koristi pribor“ ili „nezainteresiran je za nastavni sat“, do težih oblika kao što su „fizičko nasilje prema drugim učenicima“ ili „prijetnje učitelju“, koje se ni ovim izmjenama ne adresiraju na jasan i dosljedan način. Takva bi se evidencija punila svakodnevno, u svim školama, te bi uz strogu zaštitu identiteta učenika omogućila stručnjacima koji se bave nasiljem djece i adolescenata pristup anonimiziranim podacima. Tek bi se na temelju takvih podataka mogla dobiti stvarna slika učestalosti i obrazaca neprimjerenih ponašanja, njihovog pojavljivanja u određenim dijelovima dana, tjedna ili školske godine, kao i drugih pokazatelja nužnih za učinkovitu prevenciju, ranu intervenciju i smislenije definiranje kriterija za izricanje pedagoških mjera.\n\nNadalje, postupak bi se znatno olakšao kada bi se, po uzoru na evidenciju izostanaka, uvelo automatsko obavješćivanje roditelja o neprimjerenom ponašanju učenika u trenutku njegova nastanka, s jasno naznačenim datumom i vremenom. Time bi se roditeljima omogućilo da svakodnevno prate ponašanje svoje djece te bi im se dala stvarna, a ne samo formalna odgovornost za pravodobnu odgojnu intervenciju. Primjerice, roditelji bi isti dan putem e-Dnevnika dobili obavijest da je njihovo dijete pošaralo udžbenik drugom učeniku ili ometalo nastavu, čime bi im se omogućio neposredan razgovor i reagiranje. Takav sustav istodobno jača autoritet učitelja i roditelja te smanjuje potrebu za kasnijim, često neučinkovitim administrativnim postupcima.\n\nS obzirom na to da bi roditelji bili redovito obavještavani, a s učenicima bi se odmah razgovaralo o počinjenom, administrativni dio izricanja pedagoških mjera mogao bi se dodatno pojednostaviti automatizacijom, uključujući mogućnost generiranja standardiziranih obrazloženja i dokumentacije, čime bi se značajno rasteretili odgojno-obrazovni radnici, a postupci učinili bržima i ujednačenijima.\n\nNa kraju, Pravilnik u potpunosti propušta adresirati pitanje restitucije i restorativne pravde. Posebno kod lakših oblika neprimjerenog ponašanja učenicima bi trebalo omogućiti da se oduže zajednici koju su svojim postupkom uznemirili, primjerice kroz primjeren rad za opće dobro unutar škole, za što uvijek postoji niz mogućnosti. Time se izbjegava isključivo kažnjavanje krutim pravilima, a učenicima se šalje važna odgojna poruka: pogreška nosi odgovornost, ali postoji i prilika za popravak štete i oprost.\n\nBez uspostave sustavne evidencije neprimjerenih ponašanja, bez pravodobnog i automatiziranog uključivanja roditelja te bez jasnih, operativnih mehanizama za ranu intervenciju i restorativno postupanje, ove izmjene Pravilnika ostaju na razini formalnih korekcija. Ponuđeni pristup rješavanju problema, obilježen ograničenom inventivnošću i nedostatkom inicijative viših razina upravljanja, teško ostavlja dojam dosljedne i autentične usmjerenosti na dobrobit onih kojima upravljaju.\n\nJoš važnije, ovakav pristup i dalje ne štiti škole, učitelje i druge učenike od roditelja koji su nametljivi, odbijaju suradnju ili aktivno relativiziraju i opravdavaju teško i ponavljajuće neprimjereno ponašanje svoje djece, kao ni od učenika s izrazito teškim oblicima ponašanja koji ozbiljno narušavaju sigurnost i odgojno-obrazovni proces. Predlagatelj se i ovim izmjenama ponovno odlučuje za administrativno rješenje koje odgovornost prebacuje na škole i pojedine učitelje, bez stvarne institucionalne zaštite, jasnih procedura i konkretnih alata za postupanje u situacijama kada suradnja s roditeljima izostaje, a ponašanje učenika prelazi granice pedagoški prihvatljivog. Time se školama i dalje nameće obveza „snalaženja“, dok sustav ponovo izbjegava preuzeti odgovornost za zaštitu profesionalnog autoriteta škole i sigurnosti svih sudionika odgojno-obrazovnog procesa."]
[85,"ŠIME VALIDŽIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Ne treba zabranjivati pametne telefone i računala u školama tijekom odmora jer će to najviše štetiti samotnjacima, osobama koje su po nečemu 'drugačije' i osobama koje nisu prihvaćene od strane društva. Zabranom pametnih telefona i računala se samo povećava nasilje i ruganje jer se te pojave događaju više kad je zlostavljačima dosadno. \n \nIzostanak iz škole zbog izražavanja nezadovoljstva i protesta treba biti opravdan i osoba koja trpi nasilje, prijetnje, krađu ili oštećivanje stvari, ruganje ili odbacivanje od strane društva treba imati pravo da odabere obrazovanje od kuće putem interneta i/ili knjiga.\n \nNeprihvatljivo je dodatno zagorčavati život takvim osobama. I dalje će se događati da kad 'većina' (nasiljem ili prijetnjama, ruganjem, krađom stvari, ignoriranjem i/ili isključenjem iz društva) zlostavlja osobu koja je po nečemu 'drugačija', tu 'većinu' nitko neće sankcionirati ali ako se zlostavljana osoba pobuni (odbijanjem ići u školu, uzvraćanjem prijetnji, lošem stavu prema školi ili društvu, držanjem sa strane, samoozljeđivanjem, spominjanjem samoubojstvu) onda će razne službene osobe tu osobu omalovažavati, okrivljavati, smatrati da ima \"problematično ponašanje\", tražiti da promijeni školu, upućivati psihijatru, i slično. Škola priprema učenike za život kao odrasla osoba pa se te pojave ponavljaju na fakultetu, u vojsci, na poslu i u društvu općenito. U svakom razredu (od 20 do 30 učenika), 1 do 3 osobe su žrtve ovakvog zlostavljanja ili odbacivanja, a to znači od 3-14% učeničke populacije.\n \nČesto se događa da osoba koja je trpjela zlostavljanje u jednoj školi opet počne doživljavati zlostavljanje i društveno odbacivanje u novoj školi ako se sazna da je bila žrtva u svojoj prethodnoj školi.\n \nOsoba koja trpi zlostavljanje bi trebala imati pravo da se odluči za obrazovanje od kuće, a ako je ta osoba natprosječno inteligentna i/ili radišna onda bi trebala imati pravo na ubrzano školovanje, tako da može postići više tijekom života. Ako je osoba samotnjak onda bi joj trebalo dati savjet koja su zanimanja (u sklopu svojih sklonosti) prikladna za takve osobe (kao što je programiranje računala), da se ne dogodi da osoba iz neznanja odabere zanimanje u kojemu je za uspjeh važno biti prihvaćen od strane 'većine' i da se toj osobi nude samo nepoželjna radna mjesta.\n \nKao što postoji pomoć za učenike koje imaju poteškoće s matematikom, treba postojati pomoć za učenike koje imaju poteškoće u stvaranju međuljudskih odnosa (i tu ne mislim na psihijatrijsku pomoć nego savjetovanje o tome kako stvoriti međuljudske odnose, i to u slobodnom vremenu izvan škole da učenik ne doživi stigmatizaciju) i u fizičkim vještinama jer su osobe koje su slabije u sportu česta meta ruganja i odbacivanja.\n \nNeprihvatljivo je da inače dobri učenici zbog nekoliko minuta kašnjenja ili slučajno zaboravljene zadaće svrstava u istu kategoriju u kojoj su loši učenici.\n \nSve što sam ovdje napisao se ne odnosi samo na Hrvatsku jer sam od 1970. do 1992. živio u Australiji a tijekom desetljeća sam pogledao i brojne filmove i reportaže na vijestima na televiziji (uglavnom iz Sjedinjenih Američkih Država, ali i iz Kanade, Engleske, Škotske, Irske, Danske, Finske, Švedske, pa čak i Japana) ali to ne znači da se ne treba boriti protiv tih pojava."]
[86,"SANJA KOKANOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Podržavam zabranu korištenja mobitela u nadi da će se učenici više družiti i komunicirati. Dodala bih da bi bilo važno voditi računa o pretjeranom izostajanju učenika te u slučaju većeg broja izostanaka s nekog predmeta putiti ulenika na predmetni ispit iz istog. Dodala bih u lakša neprihvatljiva ponašanja \n- učestalo neispunjavanja obveza\n- nepoštivanje djelatnika škole \n- nepostupanje po uputama operativnog djelatnika za sigurnost i civilnu zaštitu. \nTakođer bi bilo značajno postupati brže i oštrije u slučajevima kada izostane suradnja roditelja."]
[87,"DANIJEL PEVEC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, kao i svako savjetovanje i ovo će bojim se biti pro forme. Ali, evo reći ću u duhu demokracije i prosvjetiteljstva, a u nadi da ćete ipak uvažiti primjedbe koje vam poštovane kolege pišu i sugeriraju. Skrećem pažnju da smo mi praktičari, krajnji konzumenti vaših pravilnika i njih slijedimo i njima se vodimo. Stoga bi bilo korektno da ove primjedbe i sugestije shvatite kao dobronamjerne, koji će nam bitno olakšati rad u školskim ustanovama.\nSugeriram: \n\n1. OGRANIČITE BROJ RODITELJSKIH ISPRIČNICA DO TRI DANA- dva puta godišnje. \n2. ZABRANA MOBILNIH UREĐAJA, MOBITELA  I OSTALIH ELEKOTRONIČKIH UREĐAJA- i u srednjim školama. \n3. OMOGUĆITE DA SE PEDAGOŠKE MJERE PRENOSE I NA IDUĆE GODINE ŠKOLOVANJA. \n\nSrdačan pozdrav."]
[88,"PETAR NIKOLIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Slažem se s dopunama i izmjenama Pravilnika."]
[89,"PETRA JURIČEV","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se članak 1. ovog Prijedloga proširi na način da se obuhvate i srednje škole, i to na način da se zabrani korištenje informacijsko-komunikacijske tehnologije tijekom neposrednog nastavnog procesa, osim u edukativne svrhe (online kvizovi i sl.). Također predlažem izmjenu važećeg Pravilnika, članka 4. stavka 4 na način da se ograniči roditeljsko pravdanje izostanaka do 3 dana na maksimalno DVA PUTA po POLUGODIŠTU te da se uvede obveza pisanja predmetnog ispita ako je učenik izostao sa više od 30% nastavnih sati pojedinog predmeta."]
[90,"MAJDA ČOLAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem izmjenu članka 4. stavka 3. važećeg Pravilnika na način da se riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nKao dugogodišnja razrednica često sam svjedočila zlouporabi važećega Pravilnika, izbjegavanju školskih obveza uz dopuštenje roditelja, a na dugoročnu štetu učenika. Razrednici su nemoćni da takvu praksu zaustave čak i kad ona dovede do polaganja predmetnih ili razrednih ispita.  Predložena izmjena usmjerena je ponajprije na dobrobit učenika, a razredniku omogućuje rad s učenikom jer je on nazočan i rješavanje pojedinačnih problema."]
[91,"VESNA VUJIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se izmijeni čl. 4., st. 3. Pravilnika na način da se iza zadnje riječi u rečenici (\"članka\") stavi zarez te doda tekst: tako da svaki pojedinačni dan izostanka svog djeteta opravda do kraja dana u kojem je dijete izostalo na način predviđen statutom škole."]
[92,"ANDREJA KORČANIN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u Pravilnik uvrsti postotak izostanaka koji bi rezultirao upućivanjem učenika na predmetni ispit, npr.     Ako učenik izostane 30% \nukupnog fonda sati iz pojedinog predmeta, upućuje se na predmetni ispit (dakle, ne \"može se uputiti\" nego \"upućuje se\") Također predlažem da se roditeljima ograniči mogućnost opravdavanja izostanaka djece više   puta godišnje te da se u novom Pravilniku  naglasi da roditelji imaju pravo opravdati izostanak do 3 radna dana dvaput u školskoj godini, odnosno   JEDNOM  tijekom svakog polugodišta."]
[93,"IVANA KATIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\nslažem se s odlukom koja zabranjuje korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja u svim prostorima osnovne škole. Zapravo bi trebali početi razmišljati o tome da se na najvišoj razini počnu uvoditi zabrane i sankcije kad je riječ o općenitom korištenju navedenih uređaja među djecom mlađom od 13 godina, pogotovo kad se u obzir uzmu svi negativni utjecaji istih na mentalno zdravlje naše djece. \nPredlažem da se među laka neprihvatljiva ponašanja uvrste i odstupanja od Kućnog reda škole kad je riječ o primjerenom odijevanju i izgledu. Pod potonjim mislim na sve veći broj učenika u osnovnoj školi koji dolaze s „full make up-om“, trajnim lakom ili gel noktima, obojanom kosom i sl. Osim što navedeno nije primjereno dobi učenika u osnovnoj školi, takva ponašanja mogu imati nepovoljan utjecaj na zdravlje i higijenu djece. \nNadalje, predlažem da se navede članak koji će detaljno obrazložiti pravo na žalbu roditelja ako se ne slažu s izrečenom pedagoškom mjerom te potrebnim koracima – roditeljima za podnošenje žalbe, a djelatnicima škole za moguća djelovanja kad je riječ o njihovoj funkciji. \nTakođer, predlažem da se u sklopu pravilnika pripreme prilozi/obrasci za službene bilješke informativno-savjetodavnih razgovora s učenicima i roditeljima (razgovori koje obavljaju razrednici, stručno-razvojna služba, ravnatelji), obrasci za odluke o izricanju pedagoških mjera, obrasci za žalbe i sl., kako bi u svim školama to bilo ujednačeno te kako bi se smanjile proceduralne pogreške u tom pogledu."]
[94,"DOMAGOJ ALDUK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\nTakođer, predlažem promjenu stavka 3. članka 4. koji bi trebao glasiti: „Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“\nIsto tako, u svrhu smanjenja broja izostanaka, predlažem da se vrati formalni postotak izostanaka koji rezultira provođenjem predmetnog ispita. Ako učenik izostane 25% ukupnog fonda sati iz nekog predmeta, mora biti upućen na predmetni ispit."]
[95,"TOMISLAV POLIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Pozdravljam donošenje Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera. Predložene izmjene doprinose jasnijem i pravednijem sustavu postupanja u odgojno-obrazovnim ustanovama, uz naglasak na odgojnu svrhu mjera, individualni pristup učeniku te jačanje odgovornosti svih uključenih dionika. Posebno je važno što se predloženim rješenjima nastoji unaprijediti transparentnost postupaka i osigurati dosljednija primjena mjera u praksi. Smatram da će ove izmjene doprinijeti stvaranju sigurnijeg i poticajnijeg školskog okruženja te kvalitetnijem odgojno-obrazovnom radu."]
[96,"ZRINKA OPALIČKI","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom prvog polugodišta odnosno najviše triput tijekom drugog polugodišta“. Stavak 3. članka 4. glasio bi: „Roditelj može, najviše dvaput tijekom prvog polugodišta odnosno najviše triput tijekom drugog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“ Smatram da dosadašnja mogućnost neograničenog opravdavanja sati od strane roditelja nije dobra jer pojedini učenici izbjegavaju nastavu, provjere znanja i općenito određene predmete i nastavnike pod krinkom bolesti. Razrednici nemaju ovlasti odbiti opravdati sate, a za učenike nema realnih posljedica. Poruka koja se šalje takvim načinom rada ugrožava ionako narušeni autoritet škole te se mora ograničiti."]
[97,"DEJAN ČEHULIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Kao prosvjetni djelatnik, smatram da se ovim Pravilnikom uopće ne rješava glavni problem zbog kojega je, po meni, i postojala potreba za izmjenama i dopunama Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera, a to je sve veći broj izostanaka učenika, koji korelira sa sve lošijim znanjima i kompetencijama učenika. \nStoga predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\nTakođer, predlažem promjenu stavka 3. članka 4. koji bi trebao glasiti: „Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“\nIsto tako, u svrhu smanjenjivanja broja izostanaka, predlažem da se vrati formalni postotak izostanaka koji rezultira provođenjem predmetnog ispita. Ako učenik izostane 25% ukupnog fonda sati iz nekog predmeta, može biti upućen na predmetni ispit."]
[98,"IVANA SAUHA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\npredlažem da se Pravilnikom definira i slijedeće:\n- pedagoškim mjerama podliježu neprihvatljiva ponašanja koja su se dogodila tijekom nastavnog procesa u prostorijama škole i na školskom dvorištu, tijekom terenske nastave, tijekom posjeta ili izleta organiziranog od strane škole i na službenoj internetskoj platformi škole (npr. Teams)\n- pedagoškim  mjerama podliježe i nepoštovanje Kućnog reda škole\n- postojanje posebne rubrike u e-dnevniku u koju se upisuju neprihvatljiva ponašanja na temelju kojih se izriče pedagoška mjera i cijeli postupak izricanja mjere. Bilo bi dobro kad bi rubrika bila vidljiva i roditeljima.\n- što učiniti u trenutku kad npr. Učiteljsko vijeće ne izglasa izricanje mjere strogog ukora, uzimajući u obzir psihofizičko stanje djeteta, sve činjenice koje utječu na djetetov rast i razvoj? Može li se nakon toga pokrenuti postupak izricanja blaže mjere ili se nikakva mjera ne može izreći?\n- izricanje mjere učeniku s teškoćama, kad neprihvatljivo ponašanje nije definirano teškoćom\n- tumačenje razlike između pojmova \"prisvajanje\" i \"krađa\"\nZahvaljujem!"]
[99,"KATARINA VUKELIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani/a,\n\nu potpunosti podržavam izricanje pedagoške mjere za korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja u svim prostorima škole osim u edukativne, zdravstvene i druge svrhe uz odobrenje škole , ali predlažem da se navedena mjera ne odnosi samo na osnovne, već i na srednje škole pošto i tamo postoji potpuno isti problem, premda se radi o starijoj djeci. U slučaju da je nešto hitno, djelatnici škole uvijek mogu nazvati 112 ili roditelje/skrbnike. \n\nNadalje, pozdravljam podstavak i): unošenje ili konzumiranje psihoaktivnih sredstava, alkohola i droge te drugih tvari koje su zakonima zabranjeni u prostor škole ili na drugo mjesto gdje se održava odgojno-obrazovni rad. Ne znam je li moguće ovdje dodati energetska pića pošto ne postoji zakonsko dobno ograničenje, ali ako jest, predlažem da se dodaju i ona. Također, mislim da bi bilo dobro ovdje izrijekom dodati terensku nastavu i ekskurzije kako bi se onemogućili argumenti tipa: „bus/hotel nije mjesto gdje se održava odgojno-obrazovni rad“. \n\nŠto se tiče podstavka j), predlažem brisanje dijela teksta „koje su nanijele štetu osobama ili imovini u prostoru škole ili na drugome mjestu gdje se održava odgojno-obrazovni rad“, jer potrebno je pokriti sve neovlaštene osobe.\n\nTakođer, u članku 1. postojećeg Pravilnika navedeno je da se pedagoške mjere izriču i \"zbog neispunjavanja obveza\" (stavak 4.), no nigdje nije konkretno navedeno što bi to bilo (premda nastavnici/ice znaju na što se to odnosi, mislim da jasno navođenje ima veću težinu i kod učenika, i kod roditelja/skrbnika). Stoga predlažem u budućnosti u lakše neprihvatljivo ponašanje uvrstiti nenošenje školskog pribora (udžbenika, radnih bilježnica i ostalih materijala, sportske opreme), neodrađivanje zadataka na nastavi, domaće zadaće i sl. Jasno da se sve to može upisati u bilješke, ali pokazalo se da bilješke u većini slučajeva nisu učinkovit alat.\n\nZa kraj predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene predloženom verzijom NSZSŠH: „Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[100,"TAIDA VALENTIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Podržavam dodavanje stavka 8 članku 4 važećeg Pravilnika kojim se propisuje obveza škole da, u slučaju saznanja da roditelji iz raznih razloga ne dopuštaju djetetu pohađanje nastave, o tome obavijesti nadležni ured Hrvatskog zavoda za socijalni rad. Predlažem izmjenu članka 4. stavka 3. važećeg Pravilnika na način da se riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“."]
[101,"ANTONIO SHALA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Kao dugogodišnji prosvjetni radnik i razrednik, smatram da se u navedenim izmjenama Pravilnika nije ponudilo odgovarajuće rješenje za jedan od temeljnih problema u sustavu, a iz kojeg proizlaze i drugi, a to je pitanje prava roditelja da bez većeg ograničenja opravda izostanke učenika. Trenutna su pravila krajnje štetna prvenstveno za same učenike i potrebno je osigurati realniji okvir koji bi roditeljima omogućio opravdavanje izostanaka, ali ne i zlorabljenje Pravilnika.\n\nStoga, predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom prvog polugodišta odnosno najviše triput tijekom drugog polugodišta“. Stavak 3. članka 4. glasio bi: „Roditelj može, najviše dvaput tijekom prvog polugodišta odnosno najviše triput tijekom drugog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“\n\nOvakva izmjena predstavljala bi barem minimalan pozitivan pomak po ovom pitanju."]
[102,"SOFIJA BORAS ITKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom prvog polugodišta odnosno najviše triput tijekom drugog polugodišta“. Stavak 3. članka 4. glasio bi: „Roditelj može, najviše dvaput tijekom prvog polugodišta odnosno najviše triput tijekom drugog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[103,"ANDREA BARČAN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene sa „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga tada glasio:\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“\nUkoliko se po pitanju opravdavanja izostanaka od strane roditelja ne limitira njihov broj, predlažem novi javnu raspravu za ukidanje vidljvosti Vremenika (planiranih pisanih provjera) učenicima. Interno mora ostati nama nastavnicima da se međusobno možemo organizirati, te držati zakonom propisanog broja usmenih i pisanih provjera u danu odnosno tjednu. Učenici neće moći planirano izostajati s pisanih provjera jer neće nikad točno znati kad su."]
[104,"IVICA BORIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[105,"IVANA MEDANOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Kao nastavnica i razrednica s dugogodišnjim stažem nikako se ne mogu složiti s prijedlogom da roditeljima i dalje bude omogućeno da mogu neograničeni broj puta u nastavnoj godini opravdati izostanak djeteta do tri dana. Svakodnevno obavljam poslove razredništva i svjedok sam koliko se često to pravo iskorištava bez nekog opravdanog razloga, a često, rekla bih, i zloupotrebljava. Korištenje tog prava se, naime, posebno intenzivira u dane kada učenici pišu pisane provjere, što nije fer prema onim učenicima koji dođu na nastavu i čiji roditelji „igraju pošteno“. Osim toga, djeca se ostavljaju kod kuće i za najbanalnije boljke, čime ih se sigurno ne uči odgovornosti i ne priprema ih se za svijet rada koji ih tek očekuje jer, sigurna sam, niti jedan poslodavac ne priželjkuje radnika koji za svaku banalnost ostaje kod kuće. Stoga sam mišljenja da bi se pravo roditelja da opravda izostanak do tri uzastopna dana trebalo ograničiti na najviše dvaput u polugodištu. Ne slažem se s argumentom za kojim se najviše poseže u raspravama da bi se na taj način stvorio dodatni pritisak na liječnike obiteljske medicine. Mišljenja sam da bi u takvoj situaciji roditelj dvaput promislio prije odlaska u liječničku ordinaciju. Drugi način na koji bi se mogao riješiti taj gorući problem je jasno definiranje obveze polaganja predmetnog odnosno razrednog ispita u slučaju izostanka s više od 25-30% ukupnog fonda sati."]
[106,"TOMISLAV PLEŠE","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","U Hrvatskoj je trenutačni problem takav da roditelji mogu neograničeno opravdavati izostanke do tri dana bez liječničke potvrde, što se često zloupotrebljava i dovodi do vrlo velikog broja opravdanih sati izostanaka, od kojih je oko 60% od strane roditelja. \n\nTim se ugrožava ostvarivanje zakonske obaveze redovitog pohađanja nastave, propisane Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. U skladu s praksama većine europskih zemalja, opravdavanje od strane roditelja treba biti vremenski ograničeno ili podložno odobrenju škole, kako bi se osigurala pedagoška funkcija nastavnog procesa i jednako postupanje prema svim učenicima. \n\nMjera ograničavanja roditeljskih opravdanja nije ukidanje prava na opravdani izostanak, već nužna pravna regulativa koja sprječava kroničnu i administrativno legaliziranu odsutnost. Može se i prepustiti svakoj školi da odluči samostalno uz neki zakonski minimum."]
[107,"BRANKA MIŠIR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u članak o opravdavanju izostanaka vrati formalni postotak izostanaka koji rezultira provođenjem predmetnog ispita.  On može glasiti: Ako učenik izostane 25% ukupnog fonda sati iz nekog predmeta, može biti upućen na predmetni ispit."]
[108,"BRANKA MIŠIR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga NSZSŠH glasio bi:\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[109,"MARJANA FRŽOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Uopće se ne slažem s mogučnošću roditelja da i dalje opravdavaju izostanke neograničeno. To su svake godine jedni te isti roditelji i njihova djeca. Treba poduzeti nešto na prevenciji i odgoju roditelja. Predavanja, savjetovanja za roditelje dići na najvišu razinu. Normalno da koriste ono što im se omogući, ali bi i oni trebali imati veliku odgovornost za svoju djecu i postupke."]
[110,"VESNA ŠTEFIČAR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Slažem se s trenutnim prijedlozima kojima se ograničava broj dana koje roditelj može samostalno opravdati najviše dva puta u polugodištu (ukupno šest dana po polugodištu), no mislim da to neće znatno smanjiti broj izostanaka. Problem je puno dublje prirode. Osim roditelja koji opravdavanjem izostanaka \"štite\" svoje dijete i utječu na njegov uspjeh (izbjegavanje usmenih i pisanih provjera znanja), učenici također koriste svoja prava. Često imaju glavobolju, mučninu, grlobolju ili neku drugu \"boljku\" zbog koje ih moramo pustiti s nastave. Pri tome telefonski obavještavamo roditelje o učenikovim \"boljkama\" pa tako imamo izostanke s dozvolom nastavnika i roditelja.  Predlažem da se u pravilnik unese odredba o pokretanju pedagoškog postupka u slučaju prekomjernih izostanaka (iako su opravdani od strane roditelja). Trebalo bi odrediti \"prag\" učestalosti izostanaka nakon kojeg se pokreće postupak službenog obavještavanja i razgovora s roditeljima te ukazivanja na pedagoške mjere koje slijede, ako se izostanci nastave. Svrha službenog dokumenta škole -  \"Pedagoško upozorenje o učestalosti opravdanih izostanaka\" nije kažnjavanje već podsjećanje da prekomjerno izostajanje s nastave utječe na djetetovo obrazovanje, socijalnu uključenost u razrednom odjelu i na krajnji uspjeh u školovanju. Cilj je potaknuti suradnju roditelja i škole u osiguravanju redovitijeg pohađanja nastave, pružanje podrške učeniku i obitelji u boljoj organizaciji školskih obveza."]
[111,"IVANA GUGIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga NSZSŠH glasio bi:\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[112,"DANIJEL OTO","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga NSZSŠH glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[113,"BRIGITTE GMAZ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u Pravilniku regulira opravdavanje izostanka od strane roditelja i to najviše dva puta tijekom polugodišta u trajanju od tri radna dana. Izostanke učenika koji izostaju u vrijeme pisanih provjera trebalo bi opravdavati isključivo  liječničkom ispričnicom. Vezano uz članak 8. stv. 5. Škola je i do sada postupala sukladno navedenom članku no izostaje dvostrana komunikacija. Nadležni područni uredi Hrvatskog zavoda za socijalni rad ne šalju povratne informacije školama kako bi zajednički mogli djelovati i prilagoditi stručni rad s učenikom."]
[114,"DAMIR GOLUB","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga NSZSŠH glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[115,"BOŽICA KÜHN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“. \n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga NSZSŠH glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[116,"TOMISLAV HAJDUKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","U potpunosti pozdravljam prijedlog Pravilnika u dijelu koji zabranjuje informacijsko – komunikacijske uređaje (osim u edukativne svrhe: ponavljanje putem web alata ili istraživački rad). Zabranom mobitela stvara se prostor korisnom i zdravom provođenju slobodnog vremena učenika i njihovoj socijalizaciji. Učenici bez mobitela više se druže i više se kreću, što unutar, što izvan škole. Usljed navedenoga lakše se koncentriraju na nastavi i manje su izloženi stresu i anksioznosti."]
[117,"DANIJELA JAMBREČINA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga NSZSŠH glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[118,"TEREZIJA KOVAČIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem  da se u članku 4. st. 3. važećeg Pravilnika riješi \"više puta godišnje\" zamijene riječima ,,najviše jedanput tijekom svakog polugodišta“.    Stavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagočkih mjera trebao bi glasiti : Roditelj može, najviše jedanput tijekom svakog polugodiišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna  dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka."]
[119,"ANA BARTOLOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\nnažalost, u praksi se sve više susrećemo s brojnim „novim“ oblicima nedopuštenih ponašanja (bacanje pirotehničkih sredstava u evakuacijski prolaz i aktivacija vatrodojavnog sustava, zatvaranje ventila za vodu, umetanje kamenčića ispod navalnih ulaznih vrata itd.), a čim roditelji zaprime pedagošku mjeru isti uz pomoć odvjetnika i/ili chatGPT-a pokušavaju na sve načine dokazati kako je škola pogrešno protumačila ponašanje njihova djeteta te isto podvela pod pogrešni stavak Pravilnika. \nSmatram da bi se svakako trebao uvesti stavak koji će omogućiti školi da utvrdi kako se određeno ponašanje koje možda nije taksativno spomenuto Pravilnikom utvrdi kao nedopušteno ponašanje pa čak i kad pritom nije nastala konkretna materijalna šteta već su stvoreni preduvjeti za nastanak štete ili opasnosti itd.\nNadalje, treba regulirati situaciju kada učenik počini nedopušteno ponašanje, ali nakon toga „opravdano“ izbiva iz škole te samim time ni stručna služba ni razrednik ni ravnatelj s učenikom ne mogu razgovarati niti mu se može omogućiti da iznese svoju obranu u roku koji je propisan za donošenje te iste pedagoške mjere, a što za posljedicu ima protjecanja roka od 15/30 dana za izricanje pedagoške mjere. \nNa koncu ukazujem kako još uvijek nije mijenjan čl. 84. st. 5. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi u kojem je propisano da roditelj može prigovor podnijeti „u roku od 8 dana od izricanja pedagoške mjere“. Taj konkretan rok vrlo je problematičan i treba ga hitno mijenjati na način da roditelji mogu podnijeti prigovor „u roku od 8 dana od zaprimanja pedagoške mjere“. \nK tome, smatram i da bi prilikom donošenja idućih izmjena Zakona o odgoju i obrazovanju čl. 84. st. 9. istog Zakona trebalo brisati. Naime, većina roditelja već sad izricanje pedagoških mjera smatra osobnim napadom na sebe i svoje dijete te se svim raspoloživim sredstvima (odvjetnicima, chatGPT-om, prijavama prosvjetnoj inspekciji, pravobraniteljici itd.) trude omalovažiti autoritet škole kao odgojno-obrazovne ustanove pa već nekoliko tjedana nakon izricanja pedagoške mjere šalju zahtjeve za ukidanjem pedagoških mjera „uslijed promjene ponašanja“. Smatram da se pedagoške mjere, izuzev opomene, uopće ne bi trebale brisati."]
[120,"ANTONIJA STVORIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem izmjenu članka 4. stavka 3. važećeg Pravilnika da se riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dva puta u svakom polugodištu“."]
[121,"LJILJANA RADOVEČKI","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Pozdravljam prijedlog Pravilnika u dijelu koji zabranjuje informacijsko – komunikacijske uređaje (osim u edukativne svrhe: ponavljanje putem web alata ili istraživački rad). Zabranom mobitela daje se šansa i prednost funkcionalnom i korisnom provođenju slobodnog vremena učenika. Osim toga manji je rizik od neovlaštenog snimanja i dijeljenja neprimjerenog sadržaja i cyberbullyinga tijekom nastave. Učenici bez mobitela više razgovaraju, lakše se koncentriraju na nastavu (bez stalnih notifikacija), manje su izloženi stresu i ankcioznosti.  Problem je samo što to učenik može sve nadoknaditi (ili još i povećati) kod kuće, ako roditelj nije ograničio i ne kontrolira vrijeme provedeno na uređajima. Nužno je potrebno ograničiti broj izostanaka bez liječničke ispričnice Smatram da je nerealno dozvoljavati roditeljima opravdavanje izostanaka do 3 dana. Na taj način se manipulira izostancima što samo pogoršava situaciju ako učenik nije uspješan ni motiviran za učenje. To nije u interesu učenika, roditelja, škole a ni društva u cjelini."]
[122,"KATARINA STEPIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“. \n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga NSZSŠH glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[123,"ANTE GAKIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“. Preciziranjem pravila onemogućit ćemo da se ona \"slobodno\" tumače. Trenutno stanje dopušta da se riječi \"više puta\" slobodno interpretiraju prema nahođenju osobe koja se na isto pravilo poziva. Pravila imaju smisla samo onda kada su precizna i nedvosmislena."]
[124,"RENATA ŠTEFAN BARIŠIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[125,"ALEKSANDRA BRMBOTA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Članak 5. važećeg Pravilnika\nStavak 8.\n\"Pedagoška mjera mora se izreći u roku od 15 dana ako je liječnik …\" \nOdredba prema kojoj se pedagoška mjera mora izreći u roku od 15 dana u određenim slučajevima u kontradikciji je sa stavkom 7., u kojem je propisano da se pedagoška mjera isključenja iz škole mora izreći najkasnije u roku od 60 dana.\nRadi pravne sigurnosti i jasnoće, potrebno je uskladiti navedene rokove ili jasno propisati na koje se vrste pedagoških mjera odnosi rok od 15 dana, a na koje rok od 60 dana, kako bi se izbjegla različita tumačenja i neujednačena praksa."]
[126,"ALEKSANDRA BRMBOTA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Članak 1. važećeg Pravilnika\nStavak 4.\n\"Pedagoške mjere izriču se zbog povrede dužnosti, neispunjavanja obveza,…\"\nU odredbi: „Pedagoške mjere izriču se zbog povrede dužnosti, neispunjavanja obveza…“ nije jasno na koje se obveze odnosi pojam „obveza“.\nRadi pravne jasnoće i jednoznačne primjene pravilnika potrebno je pojam „obveza“ konkretizirati, primjerice navođenjem da se radi o obvezama učenika propisanima zakonima i aktima škole (Statut, Kućni red i dr.), ili ih izričito navesti, kao što su:\n- neredovito pohađanje nastave,\n- neredovito izvršavanje školskih obveza (pisanje zadaća, izvršavanje projektnih i drugih zadataka),\n- izbjegavanje provjera znanja,\n- zanemarivanje učenja i nekontinuirani rad,\n- veći broj negativnih ocjena koje su posljedica navedenog ponašanja,\n- nepažnja i nepraćenje nastave,\n- kontinuirano ometanje rada drugih učenika i nastavnika."]
[127,"LUCIJA ERHATIĆ KOPRIVNJAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“. U slučaju prihvaćanja prijedloga, stavak 3. članka 4. glasio bi: „Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svojeg djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“ Jasno definiranje broja opravdanja po polugodištu omogućilo bi bolju kontrolu izostanaka, smanjilo mogućnost zlouporabe roditeljskog opravdavanja te pridonijelo razvoju odgovornijeg odnosa učenika i roditelja prema školskim obvezama. Istodobno, roditeljima se i dalje ostavlja razumna mogućnost opravdavanja izostanaka u izvanrednim situacijama."]
[128,"BLANKA BONEFAČIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u članku 4. stavku 3. važećeg Pravilnika precizira ograničenje opravdanih izostanaka. Formulacija „više puta godišnje“ ostavlja prostor za različita tumačenja, a u praksi dovodi do situacija u kojima učenici često izostaju po nekoliko dana, a roditelji to opravdavaju. Kako bismo jasno postavili granice, a istovremeno zadržali razumijevanje za opravdane potrebe obitelji, predlažem da se odredi, zamijeni tekstom: „Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana.“ Time štitimo pedagoški rad i učenike od prečestih izostanaka, a učiteljima omogućujemo da se posvete svom pravom zadatku – učenju i poučavanju, a ne stalnom praćenju opravdanja."]
[129,"JASNA KOKOT PELKO","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\nmišljenja sam da je potrebno ograničiti mogućnost opravdavanja sati roditeljima do dva puta po tri uzastopna dana u polugodištu, a ako se radi o izostanku u dane najavljenih pisanih provjera izostanak mora opravdati liječnik ako se radi o bolesti. S godinama smo nekako došli u situaciju da sve ima prioritet osim zakonom propisanog obveznog školovanja (mislim na OŠ). Podržavam zabranu korištenja mobilnih uređaja i druge IKT opreme osim u nastavne ili zdravstvene svrhe. Također podržavam promjenu u Pravilniku koja ne odobrava korištenje djece za pritisak na prosvjetnu vlast jer pravo je i obveza učenika ići na nastavu."]
[130,"MARIJA ZORIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, ovaj pravilnik ne donosi nikakve važne promjene. Trebali ste ograničiti ispričavanje izostanaka od strane roditelja. Roditelji su odgovorni za redovito pohađanje nastave svoje djece. Učenik dode samo na test toga dana a ostale sate je bolesno!?! Ili ne dođe onda kada je test. Roditelji nemaju nikakvih sankcija. To ste trebali izregulirati. Što se tiče zabrane mobitela u školama, puno je škola već to zabranilo što znači da ne prepoznajete probleme u školstvu i opet smo ispred ministarstva."]
[131,"SNJEŽANA VUK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\nNadležno ministarstvo se prema svojim djelatnicima odnosi maćehinski i umjesto da svojim zaposlenicima omogući nesmetan rad, isti onemogućuje jer se prema izostancima odnosi kao da su normalni i prihvatljivi. Broj izostanaka učenika s nastave enormno je narastao u zadnjih 10ak godina. Čini se da je prisustvo na nastavi obavezno jedino kada nastavnici štrajkaju, u svim ostalim slučajevima nije bitno. Najavljivanje testova dovelo je do toga da učenici sustavno izostaju u dane kada su najavljene pisane provjere. Ide se na ruku neradu i kampanjstvu što je nespojivo s obrazovanjem."]
[132,"SMILJAN PILIPOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","U članak 4. postojećeg pravilnika iza stavka (4) dodati sljedeći stavak (5).\nU slučaju sumnje da se institut ispričnice iz stavaka (2), (3) i (4) ovog članka zloupotrebljava, Škola može najaviti suspenziju prijema narednih ispričnica izdanih od iste osobe ili tijela (roditelja, liječnika, kluba ili udruge), dok se ne utvrdi utemeljenost istih. O sumnji  na zloporabu škola je dužna obavijestiti nadležno tijelo: područni ured Hrvatskog zavoda za socijalni rad za roditelje, HZZO u slučaju liječničkih ispričnica, Gradski ili županijski ured u slučaju sportskih klubova ili drugih udruga.\nPostojeći stavak 5 postaje stavak 6.\n\nSmatram da je ovo puno bolje rješenje jer neće puniti čekaonice obiteljskog liječnika zbog jednodnevne viroze.\nOpćenito, očigledno su sindikati i udruge učitelja predložile svojim članovima da zaspu savjetovanje prijedlozima o ograničavanju broja opravdanje od strane roditelja. No riječ je o želji tih istih učitelja i nastavnika da im netko drugi riješi problem kojeg su svjesni i to tako da se oteža i onim koji zlorabe sustav i onim koji ga ne zlorabe, a sve samo da ti isti djelatnici u školama ne bi \"zaprljali\" ruke i riješili probleme koje gledaju. \nAko se \"vidi iz aviona\" da roditelj zlorabi institut ispričnice - suspendirajte taj institut za tog roditelja!"]
[133,"JOSIP ŠIŠMANOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, uvijek je za svaku pohvalu pokušaj rješavanja problema u određenom području pa je to slučaj i sa ovim Pravilnikom. Posebno raduje i broj komentara na ovu temu i nadam se kako će stručni tim zadužen za analizu istih pronaći vremena i strpljenja sve ih proučiti jer većina zapravo konstruktivno ukazuje na ˝probleme na terenu˝. Mišljenja sam kako bi trebalo ostaviti mogućnost da se neke situacije mogu propisati i Kućnim redom jer je nemoguće nabrojati sve moguće situacije. Osim toga, time bi ostavili prostor za redovitije ˝ažuriranje˝ jer je daleko lakše promijeniti Kućni red, nego Pravilnik. Što se tiče izostanaka, slažem se komentatorima kako bi maksimalan broj pravdanja od strane roditelja trebao biti sveden na dva puta (do tri dana), ali mislim kako je daleko bolja mjera uvrštavanje postotka izostajanja gdje bi se definiralo kako nakon 15% (ili koliko se već smatra primjerenim) Razredno vijeće može na prijedlog nastavnika uputiti učenika na predmetni ispit. Ostaviti riječ može jer imamo učenike koje svoje obveze izvršavaju u skladu s mogućnostima, a izostaju zbog nesretnih životnih okolnosti. Premda nije pitanje ovog Pravilnika, smatram kako bi trebalo dodati i kako se na predmetni ispit može ići zbog neostvarenih ishoda bez obzira na broj ocjena. Pozvat ću se na osobno iskustvo gdje se izostanak po predmetima kretao 30%-40%, ali je inspekcija zaključila kako postoji dovoljno ocjena za izvođenje zaključnih ocjena. Po usmenom razgovoru zaključio sam kako učenik sa dvije ocjene u godini već može biti ocjenjen što smatram ne tako dobrom odgojnom porukom i za male, a i za odrasle osobe. Mišljenja sam i kako bi najstrože kazne (strogi ukor) obavezno trebala pratiti i mjera udaljavanja iz nastavnog procesa barem na 5 dana jer se time šalje odgojna poruka. Žrtve možebitnog nasilja dobiju priliku oporaviti se, a počinitelj priliku shvatiti kako se zbog određenih djela snose ozbiljnije sankcije. Bilo bi dobro riješiti i pitanje definiranja do kada učenik ulazi pod nadležnost škole i Pravilnika. Ukoliko je prekršaj (neprimjerenu objavu, fizički sukob, vrijeđanje...), počinjen izvan vremena nastave, je li škola dužna učenika kazniti ili prijaviti nadležnom Centru/policiji sukladno saznanjima (navečer, vikendi, praznici).  Još jedno pravno pitanje je i oduzimanje privatne imovine i odgovornost za nju. Tko ju smije oduzeti učeniku i tko je odgovoran za nju do trenutka preuzimanja iste od strane skrbnika? Logično je da ćemo oduzeti predmete kojima učenici mogu ugroziti sebe ili druge, ali bilo bi dobro definirati kako škola ni na koji način ne odgovara za imovinu koja je učenik unatoč zabrani unio u školu."]
[134,"MIRANDA KEKEZ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\npozdravljam odluku koja uvodi obvezu zabrane korištenja informacijsko-komunikacijskih uređaja u svim prostorijama škole. Također, pozdravljam mogućnost uvođenja zabrane unošenja i konzumiranje energetskih napitaka  u školi kako bismo se zaštitili od onih učenika i roditelja koji smatraju da njihova konzumacija nema štetnih učinaka."]
[135,"NENAD PAVLINIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Smatramo da su izmjene i dopune na dobrom tragu, ali je nužno još neke odredbe koje nisu izravno predmet ovih izmjena, dodatno precizirati radi jasnije i ujednačenije primjene u praksi te učinkovitije prevencije sve češćih neprimjerenih i nasilnih ponašanja u odgojno-obrazovnim ustanovama, a sve kako bi se doprinijelo jasnijoj primjeni Pravilnika, pravnoj sigurnosti te učinkovitijoj zaštiti učenika i djelatnika odgojno-obrazovnih ustanova.\nDakle, iako nije predmet izmjene, predlažemo u čl. 3., st. 4., toč. f): poticanje grupnoga govora mržnje, proširiti na način da glasi:\n(f) poticanje i širenje grupnog govora mržnje, omalovažavanja ili izrugivanja, prema učeniku ili nastavniku.\nPredloženim se dopunama jasnije definiraju oblici ponašanja koji narušavaju dostojanstvo i sigurnost sudionika odgojno-obrazovnog procesa, osobito u kontekstu grupnog i elektroničkog komuniciranja, što je sve češća pojava i svakodnevni problem.\nTakođer, iako nije predmet izmjene, predlažemo u čl. 3., st. 5., toč. b) objavljivanje materijala elektroničkim ili drugim putem, a koji za posljedicu imaju povredu ugleda, časti i dostojanstva druge osobe, izmijeniti na način da glasi:\nb) objavljivanje sadržaja elektroničkim ili drugim putem, a koji za posljedicu imaju povredu ugleda, časti i dostojanstva druge osobe;\n\nS obzirom da se pod „materijalima“ najčešće smatra dokumentacija, predlaže se zamjena pojma „materijala” pojmom „sadržaja”, čime se osigurava šire i tehnološki neutralnije obuhvaćanje svih oblika objava, osobito u digitalnom okruženju, koje mogu imati za posljedicu povredu ugleda, časti i dostojanstva druge osobe, a nažalost, radi se o vrlo čestim situacijama među učenicima te prema nastavnicima.\nZaključno, predlažemo u čl. 3., st. 4., toč. l): udaranje, sudjelovanje u tučnjavi i druga ponašanja koja mogu ugroziti sigurnost samog učenika ili druge osobe, ali bez težih posljedica , proširiti na način da se izrijekom navedu i pirotehnička sredstva, koja se unatoč postojećoj regulativi i dalje mogu nabaviti (zabranjene kategorije), te u praksi predstavljaju čest sigurnosni rizik, zbog čega se predloženim proširenjem osigurava jasnija osnova za preventivno i pravodobno postupanje, pa predlažemo da glasi:\n\nl) udaranje, sudjelovanje u tučnjavi i druga ponašanja (npr. korištenje pirotehničkih sredstava i dr.) koja mogu ugroziti sigurnost samog učenika ili druge osobe, ali bez težih posljedica."]
[136,"MAJDA ŠIMUNIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“\nTakođer se predlaže jasnije reguliranje zabrane korištenja mobitela i drugih elektroničkih uređaja tijekom nastavnog procesa i u srednjim školama, osim u slučajevima kada se isti koriste u obrazovne svrhe uz odobrenje nastavnika."]
[137,"MARKO OREŠKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da čl. 4. st. 3. važećeg pravilnika roditeljsko opravdanje odrađuje na način da roditelj svaki puta mora doći u školu potpisati taj izostanak. Na taj način bi se broj izostanaka smanjio za 90 %."]
[138,"KATICA SKUKAN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, smatram da bi se roditeljsko opravdavanje trebalo ograničiti na najviše dva puta tijekom svakoga polugodišta kao što predlažu i ostale kolege u raspravi. U suprotnom, situacija se neće bitno promijeniti."]
[139,"SUZANA ANIĆ-ANTIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predložena izmjena članka 4. stavka 3. potrebna je kako bi se spriječile zlouporabe roditeljskog opravdavanja izostanaka. Postojeće rješenje, bez ograničenja broja opravdanja tijekom školske godine, u praksi omogućuje učestale i ponavljajuće izostanke koji se vode kao opravdani, iako učenici ne ispunjavaju svoje školske obveze. Time se narušava jednakost među učenicima i otežava rad škole. Ograničenje na dva opravdanja po polugodištu u trajanju do tri radna dana omogućuje roditeljima potrebnu fleksibilnost u opravdanim situacijama, ali istodobno uvodi jasniji nadzor i veću odgovornost. Predložena izmjena doprinosi ujednačenoj praksi među školama i usklađena je s rješenjima koja postoje u većini europskih obrazovnih sustava."]
[140,"BRANKA BISTRE","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, slažem se s većinom svojih kolega i predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“\nTakođer, podržavam zabranu korištenja IKT-a u osnovnim školama na način kako to predviđa pravilnik, iako bi se ista mogla proširiti i na srednje škole."]
[141,"MARKO IVAN ŠUMBERAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, \nPredlažem da čl. 4. st. 3. važećeg pravilnika roditeljsko opravdanje odrađuje na način da roditelj svaki puta mora doći u školu potpisati taj izostanak.\nPredlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[142,"DOMAGOJ VEH","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Učenicima je mjesto u školi (druženje, socijalizacija, učenje) i svaki izostanak iz škole (osim opravdanih bolesti) šteti djeci i mladima. Razumijem argumente liječnika zbog povećanog opsega posla radi ispričnica, ali za dobrobit djece trebao bi izostanke pravdati liječnik i to na vrijeme, a ne retroaktivno. Razumijem, a i sam sam se uvjerio, da je i zdravstveni sustav u RH u kolapsu (liste čekanja, ogromni dugovi). Liječnici i svo ostalo osoblje rade u nemogućim uvjetima, a Država ne brine o njima kao ni o našem školstvu. Stoga osim zdravog razuma i poništavanja članka u kojem roditelji imaju pravo pravdati sate, molim Vladu RH i sva uključena Ministarstva da više brinu o svojem narodu i svojim mladima. A mi prosvjetni radnici ćemo se nastaviti maksimalno truditi oko naše mladosti jer nam je stalo!"]
[143,"JELENA DANILOVIĆ ZURNIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, slažem se s većinom svojih kolega i predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“\n\nTakođer, predlažem da roditelj mora doći u školu potpisati opravdanje."]
[144,"LJILJANA VUCELIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Pozdravljam inicijativu promjene pravilnika, ali je moj dojam da je opet, po tko zna koji put, to samo \"kozmetičke prirode\" i da se ponovno podilazi \njavnosti odnosno roditeljima školske djece. \nNaravno da ćemo mi kao odgovorna zajednica napisati svoje komentare, koji će kako je to već netko prije mene lijepo sročio, ostati na razini \nbilješke. \nIskreno se nadam da je netko uočio koliki su problem osim mobitela izostanci. Uvijek je bilo onih koji su puno i/ili ciljano izostajali, ali broj rapidno \nraste iz godine u godinu i dok ozbiljno i s ozbiljnim mjerama ne pristupimo tom problemu trend će se nastaviti. Kada kažem ozbiljno mislim na \nnovčane kazne, jer poznato je da nas najviše boli kada nas udare po novčaniku. \nPodržavam zabranu korištenja IKT-a u osnovnim školama na način kako to predviđa pravilnik, iako bi se ista mogla proširiti i na srednje škole.\nPredlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“, i \npredlažem da se razmotri opcija novčanih kazni za one koji to ne poštuju."]
[145,"MARIO FRIDL","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, predlažem da  čl. 4. st. 3. važećeg pravilnika roditeljsko opravdanje odrađuje na način da roditelj svaki puta mora doći u školu potpisati taj izostanak.\nRoditelji kad shvate da zbog svakog \"opravdanog izostanka\" moraju doći u školu motivirat ce djecu da dolaze u školu jer neki roditelji to maksimalno koriste, odnosno ucenici.\nU strukovnim skolama ucenici imaju praktičnu nastavu kod poslodavca npr. ponedjeljak i petak. Ucenik ne dođe u skolu utorak, srijeda i cetvrtak, roditelj vrlo jednostavno to moze opravdati mailom i to se iskorištava."]
[146,"DARIJA BORIĆ SALOPEK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[147,"JELENA BEKAVAC KRČADINAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, prije provođenja pedagoške mjere provede se razgovor i s učenikom i s roditeljima i zapisnik. Zar je stvarno potrebno da roditelj ima pravo žalbe na izrečenu pedagošku mjeru ili žalbe na zaključenu ocjenu? U današnjem vremenu prednjače uloge učenika: imati što više želja, a što manje obaveza, uloge roditelja: štititi svoje dijete i kad znaju da je dijete u krivu, jer time se \"kupuje\" ljubav, a uloge učitelja su: trpiti da svi drugi koji su manje stručni imaju veće pravo glasa o njihovoj stručnosti.\nNedostatak stručnog kadra u školi i na samom učiteljskom studiju je rezultat dugotrajnog društvenog obezvrjeđivanja učiteljske struke. Molim Vas da zajedno pridonosimo kvaliteti, ugledu i podršci učiteljskog zanimanja."]
[148,"JOSIP KUNAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Radim oko 28 godina u školi. Radio sam jednom u jednoj školi gdje je učenik osmaš svakodnevno kršio kućni red, tukao drugu djecu, bio nepristojan prema učiteljima.... Tadašnji ravnatelj mu je na svoju ruku izrekao suspenziju od desetak dana. Nevjerojatno je kako je to pozitivno utjecalo na učenika i nakon povratka više nije pokazivao neželjene obrasce ponašanja.\nDugo sam razmišljao o tome i mislim da bi privremena suspenzija bila dobro rješenje za neke učenike viših razreda osnovne i srednje škole koji su nepopravljivi i uporni u tim negativnim obrascima. Bilo bi dobro propisati za što se suspenzija izriče i na koliko dana se izriče. Trebalo bi biti propisano da se o tome obavijeste od strane škole zavodi za socijalnu skrb i vezano uz to roditeljima izreknu mjere nadzora nad izvršavanjem roditeljske skrbi. Također bi trebalo dodati i odredbu da se nakon druge suspenzije u godini učenik upućuje na polaganje razrednog ispita na kraju škole.\n\nDruga stvar o kojoj sam razmišljao, a nije tema ove rasprave su prijave roditelja Ministarstvu i inspekciji. Osobno mislim da bi inspekcija u školi trebala intervenirati iznimno u zbilja velikim propustima (zlostavljanje na koje škola nije reagirala i sl.) Sve  prijave vezano uz ocjene i sl. trebala bi rješavati škola i razmatrati ih na svojim tijelima (razredno i učiteljsko vijeće) i donijeti vezano uz to konačni pravorijek, tj. odgovor roditeljima. Time bi se zaštitio dignitet učitelja i struke.\n\nTreće, što nije predmet ove rasprave je zaključivanje. Uveo bih zaključne ocjene iz svih predmeta na dvije decimale. Time bi se doskočilo problemu superodlikaša. Jer, čim učenik dobije iz nekog predmeta četvorku, više nije superodlikaš. Uveo bih slično kao i u Ukrajini ocjenu iznad \"5\", npr. 7 koja bi se mogla dobiti samo za iznimne zasluge u predmetu, neki nadstandard koji je učenik zaslužio (osvojeno prvo mjesto na državnom natjecanju, neki međunarodno priznati uradak i sl.) Bilo bi dobro da vezano uz to također budu propisani jasni kriteriji u kojim slučajevima se može dati sedmica."]
[149,"VESNA BRUBNJAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Mišljenja sam da roditelji mogu najviše 2 (dva) puta tijekom polugodišta opravdati izostanak djeteta u trajanju do 3 (tri) radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem izostanka sukladno stavku 2, članka 4. Također sam suglasna ideji da se učenicima osnovnih i srednjih škola zabrani korištenje mobitela tijekom nastave"]
[150,"DARIO PAVLOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Mislim da se pravilnikom trebalo ograničiti broj roditeljskih ispričavanja učeničkih izostanaka do 3 dana na maksimalno 2 puta po polugodištu. Vidljivo je da učenici i roditelji zloupotrebljavaju mogućnost neograničenog ispričavanja do 3 dana bez liječničke ispričnice koju koriste za izbjegavanje pisanja ispita te usmenog ispitivanja. Vrijeme je da učenici i roditelji shvate da je redovito pohađanje nastave prvenstveno u učeničkom interesu."]
[151,"NATAŠA ŠANTIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dva puta tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[152,"JURICA ČORAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dva puta tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[153,"IRINA KOZLIČIĆ JURAGA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dva puta tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[154,"RADIANA TOMÉE-CICVARIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[155,"NATALIJA STANIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, slažem s izmjenom i dopunom  Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera te podržavam cilj Ministarstva smanjenja neopravdanih izostanaka učenika.\nSmatram kako veći dio izostanaka nije rezultat neodgovornosti, već proizlazi iz straha od loše ocjene i anksioznosti, pojačanog pritiskom na učenike kako bi očuvali visok prosjek ocjena najčešće zbog očekivanja roditelja vezanog uz upis u visoko škole.\nUz administrativne mjere nužno je kombinirati prevenciju, pedagošku podršku i fleksibilan pristup ocjenjivanju kako bi se smanjili česti izostanci i podržao sveobuhvatan razvoj učenika. \nPredlažem da pravilnik:\n    1. Omogućava roditeljsko opravdanje izostanaka do 3 uzastopna dana, bez strogo ograničenog broja puta.\n    2. Uključi pedagošku i psihološku podršku za učenike s učestalim izostancima ( npr. više od 10 % nastavnih dana), uključujući razgovore s pedagogom ili psihologom škole i plan nadoknade gradiva.  Fokus treba biti na ranom prepoznavanju problema i podršci učeniku kako bi redovito dolazio na nastavu (npr. rad na motivaciji i prilagodbi učenja).\n       \nNaglasak je potrebno staviti na suradnju škole, učenika i roditelja. Veliku ulogu ima i zadovoljstvo učitelja radom u školi, jer ono značajno doprinosi pozitivnoj atmosferi u učionici, što posredno utječe na redovit dolazak učenika na nastavu. I dalje treba promicati  fleksibilan i formativan pristup ocjenjivanju, gdje ocjena služi učeniku za učenje i napredak, a ne kao izvor straha.\n\nTakođer, važno je raditi na povećanju društvenog ugleda strukovnih zanimanja, jer trenutačno stanje potiče učenike da ih izbjegavaju, što doprinosi težnji za odabirom „lakših” puteva do visokih ocjena što uključuje i izostanke. \n Smatram kako pristup koji uključuje preventivne mjere, uz podršku i motivaciju učenika, roditelja i učitelja, može pridonijeti sveobuhvatnom zadovoljstvu sudionika, a time i smanjenju izostanaka učenika s nastave. Također smatram da represija nije rješenje; ključna je motivacija i sustavna podrška, pri čemu škola treba biti za život, a ne život za školu.\n\nLijep pozdrav,\nNatalija Stanić"]
[156,"BISERKA BILIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani ,nadam se što skorijem prijedlogu novog Zakona o srednjim školama te Vas pozivam da u njemu jasno definirate te čak normirate redovno pohađanje nastave .Sadašnji pravilnik po kojem pravo roditelja na neograničeno ispričavanje izostanaka dovodi do nemogućnosti kontinuiranog praćenja i vrednovanja a što je također propisano službenim kurikulima. Nameće mi se jedno logično pitanje - koliko puta u jednom polugodištu je vjerojatno da bi jedan prosječni učenik imao/la prehladu , virozu, mjesečnicu i sl. odnosno zar ne bi , ako se to ponavlja 6,7 i više puta po 3 dana a to znači da je dijete bolovalo 20-ak i više dana u 76 dana ( koliko je trajalo 1. polugodište) , takvo dijete zaista trebalo posjetiti liječnika ?"]
[157,"SANJA ŠEPAC DUŽEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\npozdravljam pokušaj uređivanja i promjena kriterija za izricanje pedagoških mjera, no djeluje kao da je to tek preformuliranje postojećih odredbi, a da i dalje nema jasnih odgovora na svakodnevne probleme s kojima se škole susreću. Naime, ne reguliraju se zloupotrebe roditeljskih isprika za izostanak učenika u svrhu zaštićivanja učenika, naročito u vrijeme pisanih ili usmenih provjera znanja. Škole bi trebale imati jasniju pravnu osnovu za postupanje, sankcije kojima bi se spriječilo normaliziranje neopravdanih izostanaka. Neki učenici redovito izostaju s nastave samo u dane zakazanih pisanih provjera, a već idući dan naglo „ozdrave“. Roditelji neutemeljeno izostajanje s nastave opravdavaju. Prošle godine dogodilo nam se da je učenik objavljivao na društvenim mrežama fotografije s obiteljskog putovanja u Japan, a u školu je donio liječničku ispričnicu za dvotjedni izostanak.  Smatram da bi jasnije trebalo sankcionirati i vršnjačko nasilje na internetu. Ostaje dojam da su škole i dalje nemoćne, bez autoriteta, a odgovornost se prebacuje na roditelje ili centre za socijalnu skrb.\nSanja Šepac Dužević"]
[158,"IVANA GRANDIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Mobitele i u osnovnim i u srednjim školama treba potpuno zabraniti. \nPredlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[159,"GABRIJELA MAHMUTOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dva puta tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[160,"TONI ERDFELD","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[161,"IVANA FINKA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","1. Definirati i ograničiti  broj dana (ne VIŠE PUTA ili 2x po tri dana)  izostanaka u polugodištu koje može roditelj opravdati (prijedlog do 3 dana po polugodištu).\n2. Pedagoške mjere koje postoje (opomena, ukor i strogi ukor): Prijedlog je da se osim savjetovanja prije izricanja pedagoške mjere  uvede i volonterski rad nakon izricanja pedagoške mjere koji će ovisno o mjeri trajati 2 - 20 sati npr: pomoć mlađim učenicima u učenju, sudjelovanje u ekološkim akcijama (sadnja drveća, čišćenje okoliša), pomoć knjižničaru, domaru i drugim djelatnicima škole, organizacija školskih radionica ili događaja, kreativni doprinos uređenju škole ili u dogovoru s lokalnom zajednicom, organizacijom Crvenog križa, udrugama i slično.  Vodi se dnevnik aktivnosti i rada. Nakon provedbe učenik, stručna služba i roditelji daju povratnu informaciju o sudjelovanju i radu.. Naziv pedagoška mjera može se preinačiti u Odgojno - potporna mjera te time se implicira da nije kaznena već razvojna i poticajna.\n3. Učenici koji po pojedinom predmetu izostanu više od 25% ukupnog fonda sati upućuju se na predmetni ispit (izuzetak su bolesni učenici, učenici koji se spremaju za međunarodna natjecanja,  vrhunski sportaši ili umjetnici)."]
[162,"JOSIP PERAN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem izmjenu članka 4. stavka 3. Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera (NN 03/17) na način da se riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dva puta tijekom svakog polugodišta“.\nNaime, važeća formulacija ostavlja prevelik prostor za različita tumačenja te omogućuje učestalo opravdavanje izostanaka bez prethodnog odobrenja, što u praksi dovodi do zlouporabe ove dobronamjerne mjere. Iskustva iz odgojno-obrazovne prakse pokazuju da pojedini roditelji i učenici navedenu mogućnost koriste na način koji nije u skladu s njezinom svrhom, čime se narušava kontinuitet nastave i umanjuje odgovornost učenika prema školskim obvezama.\n\nPredloženom izmjenom zadržala bi se fleksibilnost i povjerenje prema roditeljima u opravdanim situacijama, ali bi se istodobno postavila jasna i precizna granica koja bi spriječila pretjerano i neopravdano korištenje ove odredbe. Time bi se osiguralo ujednačeno postupanje svih škola te doprinijelo većoj pedagoškoj odgovornosti učenika i roditelja."]
[163,"ILIJANA DOMINOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani Ministre, bez uvrede ali vaše vrijeme za mirovinu već je trebalo nastupiti. Sve što radite, radite protiv nastavnika u maniri dobrog veterinara. Sjedni! Lezi! Digni šapu! Ne laj! \nPrije izmjene Pravilnika pogledajte koliko često nastavnici odustaju od izricanja bilo kakvih mjera propisanih Pravilnikom jer je pretjerano birokratiziran, a roditelji i Savjetnici iz Agencije kojeg roditelji pošalju, uglavnom ruše svaku izrečenu pedagošku mjeru jer nam je sustav korumpiran. Da ne spominjem djecu sa poteškoćama u ponašanju koja maltretiraju većinu u razredu, a zbog inkluzije i manjkavog Pravilnika svaka pedagoška mjera je neučinkovita. \nKomentirala bih Čl.2. i prijedlog za umetanje stavka 7. (Izostanak učenika s nastave zbog nezadovoljstva i protesta učenika ili roditelja….) Odnosi li se taj stavak na roditelje, koji nezadovoljni učinkovitošću sustava da ih riješi nasilnih učenika ili onih učenika koji nisu za redovni školski sustav (inkluzija pod svaku cijenu ne funkcionira) ili zbog učenika sa psihičkim poteškoćama, ostave ostalu djecu kući i tako prisile Ministarstvo na rješavanje problema???Pokušavate li ih dresirati ovom stavkom? Još bi se Škola trebala očitovati o tome i biti dužna poslati obavijest HZZSR ( Čl.3. U članku 8 dodaje se stavak 5. koji glasi….) Taj isti Centar, učiteljima i Školi ne dostavlja podatke o takvoj djeci ili sam roditelji krije dijagnoze svoje djece, a učitelj bi kao trebao biti taj koji će to riješiti.\nTakođer osvrnula bih se na olako odustajanje od izmjena neograničenog prava roditelja na pravdanje izostanka učenika do tri dana. Roditelj bi mogao zadržati to pravo jednom u polugodištu. Sve više od toga je iskorištavanje sustava jer mogu."]
[164,"MAJA GRGIĆ ZETICA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predložene izmjene Pravilnika predstavljaju jasno odustajanje MZOM-a od stvarne promjene sustava pedagoških mjera. Umjesto intervencije u području koje godinama bilježi kontinuirani rast izostanaka, predloženim se rješenjima pravno omogućuje i normalizira nepohađanje nastave.\n\nTakav pristup šalje poruku da redovito pohađanje škole nije vrijednost koju sustav namjerava štititi. Pedagoške mjere svode se na administrativni postupak bez stvarnog učinka, dok se sav teret postupanja, dokumentiranja i odgovornosti prebacuje na škole, iako je riječ o problemu koji nadilazi isključivo obrazovni sustav.\n\nIako nisam stručnjak za ustavno pravo, ovakva rješenja teško je promatrati izvan konteksta članka 66. Ustava RH. Neučinkovitim reagiranjem na izostajanje s nastave uz znanje roditelja država ne ispunjava svoju obvezu da osigura ostvarivanje prava djeteta na obrazovanje, već takva ponašanja u praksi omogućuje.\n\nPosebno zabrinjava izostanak međuresornog pristupa. Bez koordiniranog djelovanja obrazovnog sustava, sustava socijalne skrbi i zdravstvenog sustava, odgovornost za nepohađanje nastave izostaje.\n\nAko se prolazak kroz crveno svjetlo opravdano sankcionira novčanom kaznom, teško je opravdati da dugotrajna nebriga o pohađanju nastave ostaje bez ikakvih posljedica. U oba slučaja riječ je o odgovornosti odraslih za ponašanja s ozbiljnim društvenim posljedicama.\n\nZdravstveni sustav naplaćuje participaciju, pravosudni sustav sudske troškove, a policijski sustav novčane kazne. Jedino obrazovni sustav, iako se financira javnim sredstvima, ne naplaćuje ništa kada se krši temeljna obveza pohađanja nastave. Time se odgovornost briše, a teret snose porezni obveznici i škole.\n\nSmatram nužnim uvesti jasne i mjerljive oblike roditeljske odgovornosti. Predlažem da se svaka izrečena pedagoška mjera, kao i sam postupak njezina izricanja, obvezno financijski naplaćuje roditelju, čime bi se vratio smisao i težina tim mjerama. Roditelj bi mogao samostalno jednom po polugodištu opravdati ograničen broj izostanaka zbog bolesti, dok bi svaki daljnji izostanak morao biti potkrijepljen liječničkom ispričnicom. Za svaki neopravdani nastavni sat izostanka predlaže se novčana naknada u iznosu od 10 eura po nastavnom satu izostanka, uz obvezno uključivanje nadležnih službi i programe roditeljske edukacije u slučaju ponavljanja.\n\nAko država javnim sredstvima osigurava besplatne udžbenike, prijevoz, prehranu i druge oblike potpore, tada ima i pravo sankcionirati one koji taj sustav svjesno zlorabe i roditeljskim nepostupanjem onemogućuju djetetu redovito obrazovanje i razvoj odgovornosti. Sustav koji priznaje samo prava, a odriče se odgovornosti, ne štiti dijete, nego legalizira zanemarivanje.\n\nSustav se bavi neprihvatljivim ponašanjima koja u praksi ne rješava, dok zanemaruje djecu koja su odgovorna i dolaze iz obitelji koje prepoznaju vrijednost obrazovanja. Sustav koji poznaje isključivo sankcije koje ne provodi, a pritom ne prepoznaje i ne nagrađuje odgovorno ponašanje, dugoročno demotivira upravo onu djecu koju bi trebao štititi.\n\nPredložene izmjene Pravilnika ne bave se pohvalom kao pedagoškom mjerom. Nužno je uvesti jasne oblike nagrađivanja. Sredstva prikupljena naplatom pedagoških mjera mogla bi se usmjeriti u financiranje dodatnih programa po izboru učenika s izvrsnim postignućima. Također, učeniku koji je prije završetka nastavne godine ostvario sve kurikulumom propisane ishode trebalo bi omogućiti izbor hoće li i dalje pohađati nastavu. U slučaju da se odluči ne dolaziti na nastavu, izostanke bi, temeljem ovoga Pravilnika, opravdao ravnatelj škole.\n\nŠto se dijela koji se odnosi na mobilne telefone tiče, predloženim se rješenjima ne rješava stvarni problem. Cyber nasilje nije isključivo pedagoško pitanje, već pitanje sigurnosti, pravne odgovornosti i zaštite djece, zbog čega nužno zahtijeva koordinirano djelovanje obrazovnog sustava, Ministarstva unutarnjih poslova i Ministarstva pravosuđa. Bez takve međuresorne suradnje, poruka društva ostaje da je nasilje prihvatljivo ponašanje bez stvarnih posljedica, što dugoročno ugrožava budućnost cijelog društva.\n\nZabrana korištenja mobilnih telefona već je propisana kućnim redom škole, no problem nije u normi, nego u njezinu neprovođenju. Odgovornost za to ne može se kontinuirano prebacivati na škole, dok se istodobno ne osiguravaju jasni, provedivi i sustavno podržani mehanizmi postupanja.\n\nBez stvarnih posljedica, financijske odgovornosti i međuresorne suradnje, pedagoške mjere ostaju formalnost, a predložene izmjene ne rješavaju problem, već ga dodatno legitimiraju. Obrazovni sustav se ozbiljno urušava, a ove izmjene Pravilnika predstavljaju još jedan čavao na lijesu, s dugoročnim posljedicama za cijelo društvo.\n\nI na kraju, moram dodati: primit ćete ovo na znanje i time još jednom zloupotrijebiti riječ koja već dugo vene u zapećku sustava čiji ste kreatori."]
[165,"IVAN ŠPOLJARIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani ministre, \npo tko zna koji put ste pokazali kako vi i vaši suradnici niste u stanju zaštititi nastavnika/učitelja niti učiniti puno u očuvanju njegova autoriteta i dostojanstva, štoviše, svakim novim potezom ili promjenom urušavate njegov dignitet. Nevjerojatna je činjenica da ste čitavo vrijeme neprijateljski nastrojeni prema nastavnicima, a umjesto da im budete podrška kao što se to od vas i očekuje, vi neprestano podliježete pritiscima, kako drugih resora, tako i javnosti koja nema percepciju o tome koliko je ovo postao izazovan poziv i posao.\nNadalje, i ovoga ste puta pokazali da niste samo neprijateljski nastrojeni, već i pokazujete određenu razinu zlobe ili osvete, što je i vidljivo u prijedlogu Članka 2., stavaka 7 i 8. Da pojasnim, kada ste vi i vaši suradnici odustali od razmatranja učiteljskih zahtjeva (usput ste ih ismijavali i blatili), značajan dio roditelja i djece stao je uz učitelje i iz solidarnosti prema svojim \"drugim roditeljima\" nije pohađao nastavu. Evidentno je kako sve činite, a sada i ovim prijedlogom prijetite roditeljima, da biste potpuno obezvrijedili učitelja i uništili mu svaki oblik autoriteta i usput ga sveli samo na figuru koju će javnost ponižavati i kriviti za vaše pogrešne odluke. \nNeprijateljskim ponašanjem prema nastavniku postajete neprijatelj sami sebi."]
[166,"MARIO KEČA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, smatram izuzetno lošom činjenicu da se odustalo od ograničavanja broja izostanaka do tri dana koje mogu opravdati roditelji bez liječničke dokumentacije. Mislim da svojim postupkom vraćanja ovog prijedloga ograničavanja,  u prijedlog izmjena Pravilnika pokazujete da vam MZOM-u uistinu stalo do dobrobiti djeteta a ne do nekih drugih interesa. Naime, ova mjera koja je sada na snazi šteti prvenstveno djeci, kako onoj koja neopravdano izostaju, tako i drugoj djeci jer cijeli nastavni proces mora biti drugačije organiziran nakon povratka \"bolesnih\" učenika, čije se izbivanje poklapa s pisanim ili usmenim ispitima znanja!"]
[167,"IGOR MATIJAŠIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Mislim da šaljemo pogrešnu poruku djeci i pojedinim roditeljima koji će i nadalje iskorištavati svoje pravo opravdavanja izostanaka. Osnovna škola trebala bi biti obavezna kao što je i zakonom propisano, a ne tek opcija B. Apsolutno bi trebalo ograničiti dopušten broj roditeljskog opravdavanja izostanaka do 3 dana (prijedlog od dva po polugodištu mislim da bi svima bio prihvatljiv)."]
[168,"TOMEY ĆURKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Radi osiguravanja jasnije, pravednije i ujednačenije primjene pedagoških mjera u odgojno-obrazovnim ustanovama, predlaže se unapređenje Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera kroz dodatno preciziranje odredbi, jačanje odgojno-preventivne uloge škole te povećanje transparentnosti postupka.\n\nPredlaže se uvođenje jasnijih definicija ključnih pojmova te dosljednija primjena načela proporcionalnosti između težine povrede i izrečene pedagoške mjere, uz uvažavanje dobi, okolnosti i prethodnog ponašanja učenika.\n\nPoseban naglasak potrebno je staviti na postupak opravdavanja izostanaka učenika, pri čemu je nužno preciznije urediti rokove, način i prihvatljive razloge opravdavanja, kao i odgovornosti roditelja i škole, kako bi se spriječilo izricanje pedagoških mjera zbog proceduralnih nejasnoća, a ne stvarnog zanemarivanja školskih obveza.\n\nTakođer se predlaže jasnije reguliranje zabrane korištenja mobitela i drugih elektroničkih uređaja tijekom nastavnog procesa, osim u slučajevima kada se isti koriste u obrazovne svrhe uz odobrenje nastavnika. Kršenje navedene zabrane trebalo bi biti jasno kategorizirano kao povreda obveza učenika, uz primjenu pedagoških mjera koje su razmjerne učestalosti i težini prekršaja.\n\nS ciljem jačanja odgojne uloge škole, predlaže se obvezno provođenje savjetodavnih postupaka i uključivanje stručnih suradnika prije izricanja strožih pedagoških mjera, uz mogućnost primjene alternativnih odgojnih mjera usmjerenih na razvoj odgovornosti učenika.\n\nNaposljetku, potrebno je osigurati veću transparentnost postupka izricanja pedagoških mjera te ujednačenu primjenu Pravilnika u svim školama, uz poštovanje prava učenika i načela najboljeg interesa djeteta."]
[169,"FRANJO ROZIJAN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\n\nu okviru javnog savjetovanja o Prijedlogu pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera, a polazeći od svakodnevne odgojno-obrazovne prakse te potrebe za većom jasnoćom, predvidivošću i ujednačenošću primjene propisa, podnosim sljedeći prijedlog izmjene članka 4. stavka 3.\n\nPrijedlog izmjene članka 4. stavak 3.\n\nUmjesto riječi \"više puta godišnje\" predlažemo novi tekst \"dva puta u polugodištu“\n\nNakon predloženih izmjena članak 4. stavak 3. glasi:\n\n(3) Roditelj može, dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\n\nObrazloženje:\nPredložena izmjena doprinosi većoj jasnoći, predvidivosti i ujednačenosti primjene propisa u praksi, jer pojam “više puta godišnje” ostavlja preširok prostor za neujednačeno postupanje među školama. Ograničenje na dva puta u polugodištu uspostavlja razumnu ravnotežu između roditeljske odgovornosti i obveze redovitog pohađanja nastave, uz očuvanje kontinuiteta odgojno-obrazovnog procesa. Pedagoško-psihološki gledano, jasna i vremenski strukturirana pravila povećavaju dosljednost u odgojnim postupcima te smanjuju rizik zlouporabe opravdavanja izostanaka. Takav okvir također olakšava praćenje obrazovnog angažmana učenika i ranije prepoznavanje obrazaca učestalih izostanaka koji mogu upućivati na dublje odgojne, motivacijske ili obiteljske teškoće. U konačnici, prijedlog jača preventivnu funkciju škole i potiče odgovornije partnerstvo između roditelja i odgojno-obrazovne ustanove."]
[170,"LUCIJA ŠALINOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, pozdravljam promjene i predlažem dodatne. S obzirom da su već rađena istraživanja o učinkovitosti trenutnih pedagodških mjera, smatram da je potrebno reći da se utvrdilo da pedagoške mjere izrečene zbog poticaja učenika na promjenu neprihvatljivih ponašanja djeluju samo ako je roditeljima to dodatni poticaj za rad s djecom od kuće. Ako roditelj ne poduzme potrebne odgojne postupke, učenicima je to često samo slovo na papiru. Preporučila bih pedagoške mjere u smjeru reparativnog rada. Primjerice, ukoliko je učenik oštetio imovinu škole da pomaže čistačicama i školskom meštru popraviti štetu. Ili ako je učenik bio verbalno nasilan da treba osobi kojoj je naudio napraviti neko dobro djelo (s time da bi opet trebale postojati posljedice ako se ne izvrši reparativna radnja). Socijalno reparativne radnje bi mogli izreči primjerice razrednik i stručna služba. Također predlažem poticajne pedagoške mjere za učenike iznimo dobrog ponašanja. Nažalost, djeca koja se uzorno ponašaju i pomažu drugim učenicima mogu dobiti samo usmenu pohvalu. Predlažem da ta djeca mogu dobiti neke opipljive benefite. Trebalo bi se razraditi kakve, bi li se moglo utjecati na povećanje ocjene ili na popuste u gradskim knjižnicama, ali trebao bi se razraditi sistem u kojem su djeca motivirana pomagati svojim kolegama, a gdje ih se jače demotivira raditi nepoželjna ponašanja."]
[171,"MARTINA VIČIĆ CRNKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","U pedagoške se mjere u osnovnoj školi treba uvesti privremenu suspenziju učenika kojima je kao posljednja mjera izrečen ukor pred isključenje. Suspenzija bi trebala trajati od 5 do najviše 20  nastavnih dana. O takvoj bi mjeri trebalo obavijestiti CZSS koji bi onda u periodu trajanja suspenzije trebao uzeti cijelu obitelj u svoj tretman, uz redovitu povratnu informaciju školi u koju bi se učenik trebao vratiti nakon perioda suspenzije. Obično takvo devijantno ponašanje proizlazi iz teške obiteljske situacije u kojoj su mogući različiti oblici nasilja. Oni bi se na ovaj način mogli na vrijeme detektirati i potencijalno prevenirati, preduhitriti negativne posljedice poput nasilja, seksualnog zlostavljanja ili femicida u obitelji. Roditeljima koji se ogluše na mjeru suspenzije i odbijaju suradnju s CZSS-om treba izreći novčanu kaznu, odnosno provesti postupak ovrhe, a učenika izdvojiti iz obitelji dok traje postupak obrade CZSS-a."]
[172,"DANIJELA KNEŽEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani, podržavam dio izmjena i dopuna koji zabranjuje upotrebu informacijsko-komunikacijskih uređaja u osnovnim školama, osim u svrhu nastavnog procesa, učenja i poučavanja. Smatram da bi iste odredbe svakako trebale biti donesene i za srednje škole. Ono što smatram nužnim je bolja, jasnija i stroža regulacija opravdavanja izostanaka učenika jer podatci pokazuju zloupotrebu i na neki način iskorištavanje te mogućnosti (do tri dana neograničeno tijekom nastavne godine) kod učenika i roditelja. Potrebno je doskočiti opravdanom izostajanju radi bolesti, što je normalno i opravdano, od izostanaka radi utakmica, učenja za ispit, straha od odgovaranja i inih razloga kojima smo svjedoci u školskom sustavu otkada postoji ta mogućnost koja se sve češće zlorabi, a učenici se ponašaju \"kao studenti\". Zbog povećanog nasilja među djecom i mladima, ono što smatram nužnim jest edukacija roditelja na nacionalnoj razini (kroz obavezne programe i radionice) koje \"gubimo\". Naime, podatci također govore o smanjenju dolazaka u školu uslijed uvođenja e-dnevnika, covid pandemije, tragedije u Prečkom... Sve češće roditelje je potrebno zvati u školu, a savjete koje im upućujemo kao profesionalci i stručnjaci ne nailaze na plodno tlo, već je primjetno češće negodovanje i otpor. Lijepi pozdrav."]
[173,"SUZANA PRACAIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Pozdravljam predložene izmjene i dopune Pravilnika u dijelu koji se odnosi na korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja u prostoru škole te smatram važnim jasno normiranje ovog pitanja na nacionalnoj razini.\nU praksi, škole već kroz kućni red uređuju pravila vezana uz elektroničke uređaje, pri čemu se učenicima dopušta njihovo donošenje u školu uz obvezu spremanja i isključivanja uređaja prilikom ulaska, zabranu korištenja tijekom boravka u školi te mogućnost korištenja isključivo uz odobrenje učitelja u edukativne, zdravstvene i druge svrhe ili po izlasku iz škole. U slučaju neovlaštenog korištenja, uređaj se može privremeno oduzeti uz evidentiranje i obavještavanje roditelja.\nSmatram da ovakva jasna i dosljedna pravila doprinose sigurnijem školskom okruženju, boljoj koncentraciji učenika te ujednačenijem postupanju svih sudionika odgojno-obrazovnog procesa. Ipak, iako svaka škola donosi vlastiti kućni red, važno je da Ministarstvo znanosti, obrazovanja i mladih svojim propisima i smjernicama dodatno podrži škole u provedbi ovakvih mjera, kako bi se osigurala pravna sigurnost i ujednačena praksa na razini sustava.\nTakođer, smatram da bi u okviru izmjena Pravilnika trebalo dodatno razmotriti pitanje opravdavanja izostanaka učenika od strane roditelja, osobito u situacijama kada se izostanci učestalo pojavljuju u vrijeme pisanih ispita znanja. Takva praksa može dovesti do zlouporaba, narušavanja pravednosti vrednovanja i nejednakog položaja učenika, ali i imati dugoročne odgojne posljedice. Učenicima se pritom može slati poruka da se izbjegavanjem obveza i odgovornosti mogu izbjeći zahtjevne situacije, umjesto da ih se sustavno potiče na razvijanje odgovornosti, ustrajnosti i sposobnosti konstruktivnog suočavanja s izazovima. Smatram da je važno da odgojno-obrazovni sustav, u suradnji s roditeljima, dosljedno promiče ove vrijednosti, koje su ključne za osobni razvoj učenika i njihovo snalaženje u kasnijim životnim okolnostima."]
[174,"GORAN REBRAČA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","U potpunosti se slažem sa zabranom korištenja mobitela u osnovnim školama - dakle bez iznimke. - kao npr. treba pojedinim predmetima za čitanje QR coda ili rješavaje kvizova i slično. \nMislim da svi u praksi vidimo, da uvođenje hrpe tehnologije nije polučilo željeni/zamišljeni uspjeh-  čak naprotiv.\nTakođer i mi učitelji i nastavnnici bi trebali vlastitim primjerom, djeci biti po tom pitanju uzori, te ih i sami ih isključivo koristiti u zbornici ili kabinetu ili \nbilo gdje van pogleda djece.\nŠto se tiče izostanaka, kao razrednik mogu potvrditi mišljenja kolega---djeca i roditelji često koriste mogućnost 3 dana pravdanja izostanka kao izliku za sve i svašta...najčešće ih djeca sama \"prevare\" na svakakve \"bolesti\", a poradi izbjegavanja provjera znanja ili obveza koje rezultiraju ocjenom, ili im se jednostavno taj dan ne dolazi na nastavu.\nA da ne govorimo o mogućnosti \"spajanja izostanaka\" sa vikendom, ili nekoliko uzastopnih izostanaka od po 3 dana pa učenik dođe 4 dan, pa onda opet 3 dana ne....smiješno.\nTaj segment treba ograničiti.\nLp"]
[175,"DARKO KANJUH","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","U praksi najveći problem nisu “neopravdani”, nego lažno opravdani izostanci: roditeljske ispričnice koje prečesto služe za izbjegavanje pisanja provjera, prikrivanje namjernog markiranja, pokrivanje neredovitog učenja, kao i opravdavanje učestalih kašnjenja (javni prijevoz/promet) ili komocije roditelja (putovanja i privatne obveze). Upravo je deregulacija roditeljskih ispričnica – mogućnost da se izostanak do tri dana opravdava praktično bez jasnog ograničenja i bez provjerljivosti razloga – dovela do današnjeg kaosa u školama: izostanci se gomilaju, učenici prekidaju kontinuitet učenja, a nastavnici i razrednici sve više “administriraju odsutnost” umjesto da se bave odgojno-obrazovnim radom.\n\nZato predlažem da se pravilnik dopuni dvjema skupinama mjera:\n\nA) Sprječavanje zlouporabe opravdanja i jačanje odgovornosti\n\nOgraničiti broj “roditeljskih/razredničkih” opravdanja do tri dana (npr. najviše 2 puta po polugodištu ili ukupno X dana godišnje bez dokumentacije).\n\nUvesti pravilo da se izostanak najavljuje najkasnije prvi dan izostanka, a retroaktivno pravdanje dopustiti samo u dokazivim iznimkama.\n\nNakon svakog daljnjeg “kratkog” izostanka iznad dopuštenog broja tražiti vjerodostojnu dokumentaciju, uz jasno navođenje da “prometni razlozi” i “javni prijevoz” ne mogu biti opći, automatski alibi za učestala kašnjenja.\n\nUvesti prag za pojačani nadzor (npr. nakon 20 sati ili ponavljajućih obrazaca: izostanci na dane provjera, ponedjeljkom/petkom, prvim satima) – obvezan razgovor učenik–roditelj–razrednik i plan nadoknade, uz uključivanje stručne službe ako se trend nastavi.\n\nJasno razdvojiti “izostanak” i “kašnjenje”: višekratna kašnjenja bez opravdanog razloga tretirati kao pedagoški problem, a ne kao rutinsku ispričnicu.\n\nOlakšati i ubrzati izricanje pedagoških mjera za neopravdane izostanke (i kronična kašnjenja) uz jačanje uloge razrednika i predmetnih nastavnika u pravodobnom evidentiranju, pokretanju postupka i izradi plana nadoknade.\n\nB) Poticajne mjere – nagraditi redovitost i odgovornost\n\nPojačati mogućnost službene pohvale (razrednika/ravnatelja) i evidentiranja u pedagoškoj dokumentaciji za učenike s niskim brojem izostanaka i kašnjenja (npr. “0 neopravdanih i do X opravdanih po polugodištu”).\n\nPredvidjeti simbolične, ali vidljive poticaje: priznanje na razini razreda/škole, objava na oglasnoj ploči/stranici škole (uz suglasnost), te pohvalnica na kraju polugodišta ili školske godine.\n\nUvesti jasniji kriterij za pohvalnice: ne dodjeljivati pohvalnice isključivo na temelju izvrsnosti u ocjenama, nego vrednovati i odgojnu dimenziju školovanja – redovitost pohađanja, odgovorno izvršavanje obveza, primjereno ponašanje i doprinos razrednoj/školskoj zajednici. (Primjer kriterija: “odličan uspjeh + 0 neopravdanih izostanaka + izostanci/kašnjenja u razumnim granicama + primjereno ponašanje”.)\n\nOmogućiti učenicima s urednim dolascima određene organizacijske pogodnosti koje ne narušavaju jednakost (npr. prioritetni odabir termina konzultacija, raniji termin usmenog odgovaranja, sudjelovanje u školskim projektima/izletima kao nagrada za pouzdanost).\n\nPoticati razredne timove da planiraju “razredne ciljeve” (npr. smanjenje kašnjenja i izostanaka), uz zajedničku pohvalu kada se cilj postigne.\n\nOvakve dopune nisu “kazna”, nego nužan standard odgovornosti: štite učenike koji redovito rade, omogućuju pravednije vrednovanje i vraćaju smisao nastavi. Bez ograničavanja i provjerljivosti opravdanih izostanaka pravilnik rješava posljedice, ali ne i uzrok problema, dok poticajne mjere grade pozitivnu kulturu redovitosti i rada."]
[176,"ŽELJANA VOLAREVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Mislim da rješenje nije u zabranama i kaznama, već u dogovoru. I u, konačno, nekoj sustavnoj analizi uzroka takvih ponašanja učenika te pojačanju stručnih timova u školama. Deklarativno izmjene nisu rješenje!\nIstovremeno, zaista nasilna i loša ponašanja često prolaze bez pravih sankcija. Zašto?"]
[177,"DOROTEJA VOJEDILOV","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Kao učiteljica s dugogodišnjim iskustvom rada u osnovnoj školi, snažno podržavam zabranu korištenja mobitela u osnovnoškolskom okruženju, kao i uvođenje strožih, jasnijih i učinkovitijih pedagoških mjera za nasilna ponašanja. \nU svakodnevnoj praksi suočavam se s činjenicom da postoje učenici kod kojih trenutačne pedagoške mjere nemaju nikakav odgojni ni korektivni učinak. U razredu imam učenike koji kontinuirano ometaju nastavni proces, verbalno i psihički zlostavljaju druge učenike, a nerijetko iskazuju nepoštovanje i prema nastavnicima. Takva ponašanja traju unatoč primjeni postojećih mjera, razgovora, upozorenja i suradnje s roditeljima i stručnim službama.\nTrenutačni sustav pedagoških mjera često stavlja naglasak na formu, a ne na stvarni učinak. Posljedica toga je da učenici koji se primjereno ponašaju i žele učiti ostaju nezaštićeni, dok se odgovornost i autoritet nastavnika sustavno slabe. Škola mora biti sigurno mjesto za učenje, razvoj i međusobno poštovanje, a ne prostor u kojem nasilna ponašanja ostaju bez stvarnih posljedica.\nSmatram da je nužno razviti konkretnija, ozbiljnija i provediva rješenja koja će imati jasne i predvidive posljedice za nasilna i ometajuća ponašanja, pružiti stvarnu podršku nastavnicima u održavanju discipline i sigurnog okruženja, zaštititi prava učenika koji poštuju pravila i žele sudjelovati u nastavi, uključiti obvezniju i odgovorniju suradnju roditelja u rješavanju problema ponašanja. \nZabrana mobitela može biti važan korak u smanjenju distrakcija, konflikata i digitalnog nasilja, ali sama po sebi nije dovoljna. Potrebno je paralelno ojačati odgojnu ulogu škole, vratiti povjerenje u pedagoške mjere i osigurati da one doista vode promjeni ponašanja, a ne samo administrativnom evidentiranju problema. Bez sustavnih i učinkovitih rješenja riskiramo daljnju normalizaciju nasilja, gubitak autoriteta škole i dugoročne negativne posljedice za cijelu obrazovnu zajednicu. Samo kombinacija pravodobne prevencije, jasnih pravila i stvarnih posljedica može dovesti do pozitivnih promjena u ponašanju učenika i osigurati sigurno i poticajno okruženje za učenje."]
[178,"ANDREJA JANDROK-ŠKUGOR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Kao razrednik i učitelj, podržavam odredbe Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera, kao i odredbe o zabrani uporabe informacijsko-komunikacijskih tehnologija u osnovnim školama, jer one doprinose očuvanju odgojno-obrazovnog procesa, radne discipline i sigurnog školskog okruženja. Također smatram opravdanim propisano sankcioniranje izostanaka učenika u cilju poticanja redovitog pohađanja nastave i razvoja odgovornosti učenika.\n\nMeđutim, ne slažem se s mogućnošću neograničenog opravdavanja izostanaka od strane roditelja, budući da takva praksa može umanjiti važnost redovitog dolaska na nastavu, otežati praćenje obrazovnog procesa te negativno utjecati na odgojnu ulogu škole."]
[179,"TIJANA CVJETKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Podržavam predložene izmjene i dopune Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera, osobito u dijelu koji se odnosi na reguliranje korištenja informacijsko-komunikacijskih uređaja u osnovnim školama. Smatram da je jasno definirana zabrana korištenja mobitela i sličnih uređaja u svim prostorima škole, uz iznimke u edukativne i druge opravdane svrhe uz odobrenje škole, izuzetno korisna i potrebna.\n\nNa temelju vlastitog iskustva u radu s učenicima, mogu potvrditi da je uvođenje zabrane korištenja mobitela u mojoj školi prije dvije godine imalo vrlo pozitivan učinak. Tijekom odmora učenici su se ponovno počeli međusobno družiti, igrati i aktivno provoditi vrijeme, dok je ranije bilo uočljivo da su nakon svakog zvona većinom bili usmjereni isključivo na mobitele. Smatram da takve promjene pozitivno utječu na socijalni razvoj učenika i školsku klimu u cjelini.\n\nTakođer, pozdravljam preciznije definiranje lakših i težih neprihvatljivih ponašanja. Jasnije i konkretnije odredbe olakšat će učiteljima, ali i učenicima te roditeljima, razumijevanje koje se ponašanje smatra težim, čime se smanjuje prostor za različita tumačenja i nesporazume u praksi.\n\nIpak, smatram da predložene izmjene istodobno donose i određene izazove. Posebno ističem povećani administrativni teret koji se ponovno u velikoj mjeri prenosi na učitelje i razrednike, osobito u dijelu koji se odnosi na evidentiranje izostanaka, njihovu neopravdanost te komunikaciju s roditeljima. Mogući su i osjetljiviji odnosi s roditeljima, osobito u situacijama vezanim uz izostanke s nastave i neslaganja oko njihovog opravdavanja.\n\nZbog navedenoga smatram da bi, uz stupanje izmjena na snagu, bilo važno osigurati dodatnu edukaciju razrednika i učitelja, kao i jasne smjernice za postupanje, kako bi se izmjene u praksi mogle provoditi ujednačeno i uz što manje konflikata. \nZaključno, smatram da su predložene izmjene u svojoj osnovi dobre i potrebne, osobito u dijelu koji doprinosi jasnijem definiranju neprihvatljivih ponašanja i unapređenju školske klime. Međutim, mišljenja sam da same predložene odredbe, osobito one koje se odnose na neopravdane izostanke s nastave, neće u potpunosti riješiti problem izostanaka, već postoji rizik da će se najveći teret njihove provedbe ponovno prenijeti na učitelje i razrednike.\n\nStoga smatram da je, uz normativne izmjene, nužno osigurati dodatnu institucionalnu podršku školama, jasne operativne smjernice te odgovarajuću edukaciju učitelja i razrednika, kako bi se propisane mjere mogle učinkovito i ujednačeno provoditi u praksi."]
[180,"JOSIP KLIČINOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Nipošto ne mogu podržati da se ostavila odredba da roditelji mogu opravdati koliko god puta žele. To je već postalo nakaradno, i ministarstvo je to po broju izostanaka i vidjelo. Zašto se ministarstvo pravi da to ne vidi, ostaje nejasno. Kome se tu ide u susret? Sigurno ne učenicima! Radi im se medvjeđa usluga time što se dopušta nagli proljev, nagle mučnine, nagle glavobolje i nagle temperatire koje će roditelji opravdati, a koje se iznenada i naglo dogode točno onda kada se piše neki ispit. Ostaviti tu odredbu je nakaradno i pljucanje na sve ostale sudionike odgojno-obrazovnog sustava. Ako i zanemarite nastavnike, to je pljucanje na druge učenike i njihov rad. Nevjerojatno je da ministarstvo takvo ponašanje prešutno dopušta.\n\nTreba ograničiti da roditelj te nagle i iznenadne bolesti može opravdati najviše jednom u polugodištu.\n\nU četvrtom razredu srednje to postane posebno nakaradno kad im se krene opravdavati zbog vozačke škole. VOZAČKA očito ima prednost pred svime ostalim.\n\nAko već želimo napraviti nakaradni sustav, onda jednostavno ukinimo neopravdane izostanke, i riješen problem. Zapravo, uopće nemojmo upisivati ikakve izostanke kad je ministarstvo to pretvorilo u nakaradan sustav u kojemu se pogoduje onima kojima se ne bi trebalo pogodovati."]
[181,"BERISLAV JANDRIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Slažem se da je potrebno isti preimenovati u Pravilnik o izricanju pedagoških mjera sprečavanja, jer postoje, dakako, i mjere poticanja, o kojima se daleko manje priča. Mislim da je nedopustivo da roditelji bez liječničke ispričnice mogu opravdati djetetov izostanak na dane kada se piše pisana provjera znanja, jer mislim da se na taj način ne odgajaju i ne osposobljavaju za budući samostalni i radno aktivan život učenici naših škola. Time ih se uči da je bolje bježati od problema, nego se s njime suočiti. I šalje se kriva poruka da na kraju jednaku, ako ne i bolju ocjenu, dobiju oni učenici koji su namjerno eskivirali i odgađali provjere znanja kada budu spremni ta iste, od onih koji su (svaki) puta bili u školi kada su bile provjere znanja, što ne bismo smjeli nikako dopustiti."]
[182,"VIŠNJA PEŠUT","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Slažem se s prijedlogom pravilnika u dijelu koji zabranjuje upotrebu informacijsko-komunikacijskih uređaja u osnovnim školama, budući da takva mjera pozitivno utječe na radnu disciplinu i odgojno-obrazovni proces. Smatram, međutim, da bi istu ili sličnu zabranu trebalo razmotriti i za srednje škole, jer i tamo uporaba mobilnih uređaja često ometa nastavu i smanjuje angažman učenika.\nTakođer, pravilnik bi trebao jasnije i strože regulirati pitanje opravdavanja izostanaka, koje se u praksi često zloupotrebljava od strane učenika i roditelja kako bi se izbjegavale školske obaveze. Takva praksa dovodi do dodatnog opterećenja nastavnika zbog ponavljanja pisanih provjera i narušava kontinuitet nastave.\nSmatram da bi u slučajevima većeg broja tzv. opravdanih izostanaka trebalo razmotriti i obavještavanje centra za socijalnu skrb, jer česta izbivanja bez ozbiljne medicinske dijagnoze mogu upućivati na neadekvatnu roditeljsku skrb. Bez jasnih i dosljednih mjera, izostanci se gomilaju, a učenici dolaze na nastavu prema vlastitom nahođenju, čime se narušava ozbiljnost i svrha obrazovnog sustava."]
[183,"JOSIP KLIČINOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Prvi opći komentar koji imam na cijeli Pravilnik je kako se, na žalost, u sustavu više bavimo mjerama sprječavanja, nego mjerama poticanja. Pa tako i ovaj Pravilnik MORA promijeniti naziv u Pravilnik o kriterijima za izricanje pedagoških mjera SPRJEČAVANJA.\n\nNaime, postoje i pedagoške mjere poticanja, koje Zakon o odgoju i obrazovanju u članku 83. govori o pedagoškim mjerama usmene pohvale, pisane pohvale i nagrade. Kako su to također pedagoške mjere, logično se postavlja pitanje zašto one nisu spomenute u Pravilniku o kriterijima za izricanje pedagoških mjera.\n\nAko je namjera u predmetnom Pravilniku imati samo pedagoške mjere sprječavanja (opomena, ukor, strogi ukor/opomena pred isključenje, preseljenje u drugu školu/isključivanje), onda se on tako treba i zvati (Pravilnik o kriterijima za izricanje pedagoških mjera sprječavanja). Pravlnik o kojemu je ovdje riječ uopće ne govori o pedagoškim mjerama poticanja, već isključivo o pedagoškim mjerama sprječavanja.\n\nČak i u samom Zakonu o odgoju i obrazovanju (o kojemu ovdje nije riječ, ali nije zgorega napomenuti), mjere poticanja su u daleko manjem opsegu, nego mjere sprječavanja, čime se ostavlja dojam da pedagoške mjere poticanja manje vrijede i da se bacimo samo sprječavanjem, a malo poticanjem."]
[184,"DEJAN MRAČKOVSKI","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","U osnovnom Čl. 4, st. 4. Praviilnika, na kraju rečenice dodati: \"..niti se ponoviti više od dva puta u polugodištu.\"\nObrazloženje:\nNavedeno je bilo predlagano više puta i od Sindikata, a ovom izmjenom nije obuhvaćeno. Riječ je o potrebi ograničavanja opravdavanja izostanaka učenika od strane roditelja jer, nažalost, dio roditelja je uistinu tu mogućnost zloupotrebljavao kako bi olakšao ispunjavanje školskih obveza svojoj djeci. Nažalost štetu upravo trpe učenici koji zbog neredovitog prisustvovanja nastavi ne postižu očekivan školski uspjeh, ali i učitelji koje radne sate za nastavu koriste za ponavljanje ispitivanja (pismenih i/ili usmenih).\nIsit komentar je dan ovdje i pod Čl. 2 gdje se spominju izmjene Čl. 4."]
[185,"HRVOJE BRKIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Članak 4 stavak 8, štiti nasilnike, i potrebno ga je brisati. Problem treba rješavati na strukturnoj razini, od Ministarstva do politički imenovanih ravnatelja."]
[186,"SILVANA KOPAJTIĆ-ZURAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovanj,\npodržavam Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera."]
[187,"IVANA SAUHA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članak 84. stavak 5. navodi: \"Na izrečene mjere učenik ili roditelj može podnijeti prigovor ravnatelju škole u roku od 8 dana od dana izricanja.\"  Molim da se Pravilnikom definira u kojem roku škola mora Odluku o izrečenoj mjeri proslijediti roditeljima nakon izricanja iste i da se naglasi da roditelj ima prvo podnijeti prigovor ravnatelju škole u roku od 8 dana od dana PRIMITKA odluke o izrečenoj mjeri, a ne od dana izricanja mjere.  Ovako se roditelji mogu žaliti da nisu imali 8 dana za žalbu budući da su Odluku zaprimili kasnije....."]
[188,"BIBIJANA ŠLOGAR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Hvala na izmjenama, ALI - gdje je najavljivano ograničavanje roditeljskih ispričnica? Molim da se ozbiljno postavite prema akutnome problemu izostanaka u školama i u novu verziju Pravilnika unesete barem ograničenje ove loše odredbe s očiglednim negativnim posljedicama. \nLiječnici trebaju odraditi svoj posao (nas zaista ne zanima što je njima to \"dodatno opterećenje\" - meni je posve neprihvatljivo što oni \"radije ne bi\" imali nadzor nad zdravljem svojih pacijenata), jer ukoliko je dijete bolesno i zato ne ide u školu, to se treba zabilježiti u njegovu povijest bolesti - ne može jednostavnije. Nama nastavnicima (i školama u cjelini) je ogromno dodatno opterećenje baviti se posljedicama njihovog izbora da odbijaju raditi svoj posao."]
[189,"ANDRIJANA SKELIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Ove promjene su kozmetičkog tipa. \nProblem izostanaka će eskalirati jer su roditeljima odriješene ruke, a nije osmišljena strategija koja će sustavno osiguravati smanjivanje broja istih. Što se tiče mobitela i srodnih uređaja smatram da ih se treba zabraniti i u OŠ i u SŠ, smatram da nije dovoljno reći \"...tko će to iskontrolirati...\" jednostavno, nije dozvoljeno. \nRaznorazne disciplinske povrede, devastacije opreme i prostora škole su svakodnevnica koja se rješava uglavnom deklarativno i ovisno o \"suradljivosti\" roditelja i ovim mjerama se neće situacija poboljšati.\nSigurna sam da se može bolje i učinkovitije."]
[190,"DAJANA VUKADIN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Unatoč pozitivnoj namjeri predlagatelja, predložene izmjene Pravilnika imaju i niz spornih elemenata. Ograničavanje mogućnosti roditeljskih ispričnica moglo bi dodatno opteretiti obiteljske liječnike, ali i rezultirati dolaskom bolesne djece u školu. Uvođenje potpune zabrane korištenja mobitela može proizvesti nove sukobe te povećati administrativne obveze učitelja, čime se pažnja odvraća od njihove temeljne odgojno-obrazovne uloge. Nadalje, pooštravanje pedagoških mjera ne zahvaća uzroke neprihvatljivog ponašanja, a postoji i opasnost njihove neujednačene primjene među školama, što može narušiti osjećaj pravednosti i jednakog postupanja.\n\nPredložene izmjene neće učinkovito riješiti problem izostanaka učenika s kojim se škole trenutačno suočavaju. Smatram da je primjerenije jasno ograničiti broj korištenja roditeljske ispričnice za tri dana, primjerice na dva puta po polugodištu ili ukupno šest radnih dana u jednom polugodištu. Također, škole su i do sada imale obvezu obavještavanja Zavoda za socijalni rad u slučaju sumnje na neopravdane izostanke, no u praksi Zavod često nema djelotvorne mehanizme za sprječavanje takvih pojava.\n\nZaključno, držim da bi imena članova radnih skupina koje sudjeluju u izradi i izmjenama ovog, ali i svih drugih pravilnika, trebala biti javno dostupna te da bi u sastavu tih timova većinu trebali činiti praktičari koji svakodnevno rade u odgojno-obrazovnom sustavu."]
[191,"JELENA VARGA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Unatoč dobrim namjerama, najavljene izmjene Pravilnika nose i određene nedostatke. Ograničavanje roditeljskih ispričnica može povećati pritisak na obiteljske liječnike te dovesti do toga da djeca dolaze bolesna u školu. Potpuna zabrana mobitela može stvoriti dodatne sukobe i administrativne obveze za učitelje, umjesto da se fokus ostavi na odgojno-obrazovnom radu. Također, strože mjere ne rješavaju uzrok neprihvatljivog ponašanja te postoji rizik da se primjenjuju neujednačeno među školama, što narušava osjećaj pravednosti."]
[192,"KATARINA TOMAŠEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Navedene izmjene neće riješiti probleme izostanaka s kojima se trenutno suočavamo u školama; potrebno je ograničiti broj puta kada roditelji mogu koristiti ispriku od 3 dana (npr. 2 puta u svakom polugodištu ili ukupno 6 radnih dana po polugodištu). Također, škole su i dosad imale obvezu javiti Zavodu za socijalni rad kada sumnjaju u neopravdanost izostanaka učenika, međutim Zavod u tom slučaju također nema adekvatne mjere za sprječavanje navedenog.  Također, smatram da imena članova tima koji rade izmjene ovog pravilnika, kao i svih drugih pravilnika, trebaju biti javno objavljena te da u svakom takvom timu treba biti više od pola PRAKTIČARA."]
[193,"SONJA MILIĆ JUKIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Nakon detaljnog uvida u predložene izmjene Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera, smatram da se radi o kozmetičkim i površnim korekcijama koje neće donijeti nikakva stvarna poboljšanja u svakodnevnoj praksi. Izmjene ovakvog tipa ostavljaju dojam da se Pravilnik mijenja “reda radi”, samo zato što više od desetljeća nije dotaknut, a ne zato što se sustavno i ozbiljno analiziralo gdje postoje problemi i kako ih riješiti. Ovakve intervencije upućuju na to da se izbjegava dubinsko bavljenje područjem koje je iznimno važno za funkcioniranje škole, dobrobit učenika i zaštitu učitelja. Umjesto sadržajnih i vrijednosno utemeljenih promjena, predložene preinake ostaju simbolične i ne mijenjaju ništa u praksi te ne odgovaraju na konkretne potrebe sustava. Potrebne su suštinske i potpuno nove smjernice koje bi bile usklađene s razvojnim obilježjima i psihološkim potrebama učenika. Ne možemo očekivati da isti pravilnik bude primjenjiv i razumljiv na jednake načine za sedmogodišnjaka koji tek ulazi u školu i osamnaestogodišnjaka koji ju napušta. Razvojna psihologija, motivacija, kapacitet emocionalne regulacije i razumijevanje posljedica nisu jednaki kroz sve godine školovanja, a pravilnik bi to morao reflektirati — osobito kada je riječ o učenicima s teškoćama. Pravilnik je i nadalje nejasan u nizu ključnih elemenata. Pedagoška mjera opomene ostaje izrazito subjektivna i neujednačeno primjenjiva. Jedan razrednik izreći će mjeru za određeno ponašanje, dok će drugi isto ponašanje procijeniti kao nedovoljno značajno za intervenciju. Uz to, posljednjih godina bilježi se značajan porast pritužbi roditelja na pedagoške mjere, pri čemu se fokus često pomiče s ponašanja učenika na proceduralne pogreške učitelja. Velik broj mjera bude poništen zbog administrativnih detalja, a učitelji, koji već rade pod visokim pritiskom, dobivaju dodatne nadzore i savjetodavne posjete. Mnogi se zbog toga povlače i izbjegavaju primjenjivati pedagoške mjere — ne zato što to ne žele, nego jer ne vide svrhu i jer im sustav donosi samo dodatno opterećenje, stres i nesigurnost Prije razmatranja ikakvih izmjena potrebno je provesti ozbiljna i sustavna istraživanja, uključujući:\n– longitudinalne studije o tome kako se Pravilnik primjenjuje u praksi\n– analizu prihvaćenosti među učiteljima i roditeljima\n– procjenu utjecaja pedagoških mjera na psihofizičko stanje učenika\n– sustavno prikupljanje povratnih informacija razrednika i stručnih suradnika\nPosebno je nejasno područje primjene pedagoških mjera kod učenika s teškoćama, kod učenika s izraženim obrascima izostajanja ili neprilagođenog ponašanja te kod pripadnika nacionalnih manjina. Ponovno je sve ostavljeno osobnom tumačenju, bez jasnih stručnih smjernica, što dodatno otežava rad onima koji pravilnik trebaju svakodnevno provoditi. Sve navedeno pokazuje da je problem slojevit, dubok i višedimenzionalan te da se ne može rješavati djelomičnim prilagodbama. Ne možemo očekivati da ovako kompleksne izazove rješavaju ljudi “na terenu” bez jasne i konkretne podrške propisane pravilnicima. Ovaj pravilnik, u sadašnjem obliku, ne služi svojoj svrsi i ne odgovara potrebama suvremene škole. Potrebno je ozbiljno, temeljito i stručno pristupiti izradi potpuno novog pravilnika koji će biti primjenjiv, razvojan, pravedan i provediv u realnim uvjetima školskog života."]
[194,"KRUNOSLAV DAKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","U članku 2. stavak 2. mijenja se i glasi:\n„(2) Škola putem mrežne stranice izvještava učenike i roditelje/zakonske zastupnike učenika (u daljnjem tekstu: roditelje) o odredbama ovog pravilnika.“"]
[195,"KRUNOSLAV DAKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Predlažem jasnije urediti članak 8. stavak 3. Pravilnika.\nNaime, članak 8. stavak 3. Pravilnika glasi: „Učeniku kojemu je već izrečena pedagoška mjera iz članka 7. stavka 3. ovoga pravilnika izriče se pedagoška mjera iz članka 7. stavka 4. ovoga pravilnika u slučaju bilo kojega neprihvatljivog ponašanja iz članka 3. stavka 4. ovoga pravilnika, odnosno dva neprihvatljiva ponašanja iz članka 3. stavka 2 i 3. ovoga pravilnika.“\nPojam dva neprihvatljiva ponašanja izaziva nedoumicu na način da nije jasno radi li se o kumulativnom ispunjavanju dva neprihvatljiva ponašanja i iz stavka 2. i iz stavka 3. ili se radi o jednom neprihvatljivom ponašanju iz stavka 2. i jednom neprihvatljivom ponašanju iz stavka 3. ili se radi o dva neprihvatljiva ponašanja bilo iz stavka 2. bilo iz stavka 3.\nVeznik „i“ jezično sugerira da se radi o dva neprihvatljiva ponašanja i iz stavka 2. i iz stavka 3., odnosno ukupno četiri neprihvatljiva ponašanja.\nRadi jasnije primjene predlažem izmjenu članka 8. stavak 3."]
[196,"NINA MARTIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Zabrana unošenja pirotehničkih sredstava."]
[197,"TAMARA ŠOIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Ovaj Pravilnik ne donosi ništa novoga. MZOM je najavljivalo promjene u izricanju pedagoških mjera. Broj izostanaka učenika u RH jasno pokazuje neučinkovitost dosadašnjeg Pravilnika i hitnu potrebu za promjenama, ali ne kozmetičkim promjenama kao što su ove. Znači, način opravdavanja izostanaka ostaje isti, osim u slučaju protesta i izražavanja  nezadovoljstva učenika. Time MZOM štiti sebe, a ne učenika i ne pokazuje razumijevanje za gorući problem, a to je  veliki broj izostanaka. Dosadašnje pedagoške mjere pokazale su se potpuno neučinkovite. One su kazna razredniku, a ne učeniku. Mnošto papirologije bez učinka. MZOM ponovno propušta priliku napraviti neki pomak, ali očito nekome odgovaraju ovi silni izostanci i podlilaženje roditeljima koji imaju potpuno odriješene ruke kada je riječ o opravdavanju. Prijedlog izmjena je sramotan i dugoročno štetan i za učenike i za nastavnike."]
[198,"MATEJKA STOJANOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA","Poštovani,\npozdravljam nastojanje da se jasnije urede kriteriji za izricanje pedagoških mjera, osobito u dijelu sigurnosti u školama i uključivanja Hrvatskog zavoda za socijalni rad kod težih ponašanja. Ipak, smatram da bi odredbe o zabrani korištenja informacijsko-komunikacijskih uređaja trebalo dodatno precizirati (pojam „svi prostori škole“ i način odobravanja), te osigurati da se ove mjere primjenjuju i u srednjim školama.\nS druge strane, smatram da ovaj Pravilnik ne donosi suštinske promjene. Dosadašnje pedagoške mjere pokazale su se neučinkovitima: broj izostanaka učenika u RH i dalje je visok, a mjere često postaju administrativna kazna za razrednike, a ne stvarni odgojno-obrazovni alat za učenike. Opravdavanje izostanaka ostaje uglavnom nepromijenjeno, osim u slučaju protesta i izražavanja nezadovoljstva, čime se više štiti sustav nego učenik."]
[199,"TATJANA VUKADINOVIĆ KALAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani, predlažem da se čl.4. st. 3. važećeg Pravilnika, u kojemu piše da roditelj može više puta godišnje opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana izmjeni tako da se riječi \"više puta godišnje\" zamijene riječima \"najviše dvaput tijekom svakog polugodišta\". Prijedlog članka 4, stavka 3: \"Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\". Neograničeno opravdavanje izostanaka od strane roditelja potire razvoj radnih navika i osjećaja odgovornosti djeteta spram obveza te negativno utječe na formiranje mladog čovjeka u aktivnog i radišnog člana društva koji svojim aktivnostima doprinosi zajednici u kojoj živi i boljitku radne organizacije u kojoj će jednom biti zaposlen.\nNužno je definirati maksimalan broj izostanaka (ukupno opravdanih i neopravdanih) nakon kojeg se učenik upućuje na predmetni ispit, a predlažem da to iznosi 30% od ukupnog godišnjeg fonda sati određenog predmeta ili modula.\nNijednim člankom ni stavkom koji zabranjuje upotrebu mobitela pod satom ista se neće uspješno provesti, jer ovisnost o ekranima nije svjesna volja mladog čovjeka, već bolest za koju je potrebno provesti strategije odvikavanja i liječenja. I kad je godinama unatrag bilo očito da razvoj mladih ljudi ide ka ekranskoj ovisnosti, forsirana je digitalizacija nastave pod krinkom \"digitalne pismenosti\". Ne može se s jedne strane inzistirati na digitalizaciji nastave (zabrana udžbenika i uvođenje DOM-ova u modularnoj nastavi, uz ostale broje akcije zadnjih 15 godina u tom smjeru), a s druge zabraniti mobitel koji im je jedina mogućnost pristupa digitalnim nastavnim sadržajima."]
[200,"TEA KRANJEC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Potrebna je izmjena čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika, u kojemu piše da roditelj može više puta godišnje opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana. Stoga predlažem da se u čl. 4 . st. 3 . važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje\" zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta\". St. 3. čl. 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga NSZSŠH glasio bi: \"Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno st. 2. ovoga članka.\""]
[201,"SILVA POKRAJAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Potrebna je izmjena čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika, u kojemu piše da roditelj može više puta godišnje opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana. Stoga predlažem da se u čl. 4 . st. 3 . važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje\" zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta\".\nSt. 3. čl. 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga NSZSŠH glasio bi: \"Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno st. 2. ovoga članka.\""]
[202,"ŽELJKA RAZMAN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani, na članak 1, podstavak k) dodala bi u tekst podstavka \"namjerno uništavanje i nanošenje veće ili manje štete u prostoru škole\". Također, u podstavak l) dodala bi \"namjerno verbalno zlostavljanje, izoliranje iz grupe učenika i  upućivanje neprimjerenih komentara vezano uz fizički izgled, materijalni status učenika, kognitivne i druge sposobnosti, što za posljedicu može imati lakša i teža loša psihička stanja poput anksioznosti i depresivnih stanja u vršnjačkoj sredini, rušenja samopouzdanja i samopoštovanja učenika.\""]
[203,"MARIJA ROTH JELISAVČIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Predlažem da se članka 4. stavka 3. važećeg Pravilnika izmijeni na način da se riječi ,,Roditelj može, više puta godišnje, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.'' zamijene riječima ,,Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.''\n\nPri tome smatram važnim naglasiti da je obaveza roditelja ponuditi opravdan razlog za izostanak djeteta s nastave, a ne odgovoriti, kako sam osobno doživjela, da je njegovo pravo opravdati izostanak svog djeteta koliko god hoće puta, do tri dana i da nije obavezan ponuditi nikakav razlog."]
[204,"GORDAN LOVRIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Predložena izmjena Pravilnika, kojom se članak 3. stavak 2. podstavak d) mijenja tako da glasi:\n„d) korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja u svim prostorima osnovne škole osim u edukativne, zdravstvene i druge svrhe uz odobrenje škole“, otvara niz ozbiljnih normativnih, pedagoških i zdravstvenih pitanja te zahtijeva pažljivu doradu prije donošenja.\n1. Normativna nepreciznost i suvišna formulacija\nFormulacija „osim u edukativne, zdravstvene i druge svrhe“ neprecizna je i pravno kontradiktorna. Nabrajanje pojedinih svrha gubi smisao ako odredba završava neodređenim izrazom „i druge svrhe“, nepotrebno je, a uz to otvara prostor različitim, subjektivnim interpretacijama. Takva nejasnoća smanjuje pravnu sigurnost i ostavlja mogućnost proizvoljnog tumačenja tko, kada i kako smije koristiti IKT u školskim prostorima.\n2. Tko je „škola“?\nIzraz „uz odobrenje škole“ nije jasno definiran. U praksi se pod „školom” može podrazumijevati ravnatelj, školski odbor, stručna služba, ali nikad ne i učitelj — osoba koja u izravnom pedagoškom radu svakodnevno koristi IKT kao metodički alat. Time se učitelju de facto oduzima pravo na autonomno odabiranje nastavnih metoda i sredstava rada te se stvara hijerarhija u kojoj netko administrativno odlučuje o profesionalnim odlukama nastavnika. To je u suprotnosti sa Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi koji propisuje stručnu i pedagošku samostalnost učitelja.\n3. Kontradiktorno s ciljevima suvremenog obrazovanja\nUloga škole u 21. stoljeću nije ograničavati pristup tehnologiji, nego učenike učiti kako je koristiti odgovorno, etično i svrhovito. Škola mora biti mjesto digitalne pismenosti — gdje se učenici pripremaju za svijet rada i života u kojem je tehnologija već sada neizostavna.\nAko sustav učenicima šalje poruku da je tehnologija nepoželjna, a ne cjeloživotni alat za učenje i stvaranje, on se svjesno odriče svoje obrazovne i odgojne uloge.\nOvakva zabrana pokazuje da se sustav, suočen s kadrovskim i organizacijskim slabostima, odlučuje na „jednostavno rješenje“ — zabranu, umjesto ulaganja u kompetencije nastavnika i digitalnu zrelost škola.\nKroz takav pristup školstvo u Hrvatskoj ostaje tromo i neučinkovito, dok suvremeni zahtjevi društva i gospodarstva idu u potpuno suprotnom smjeru: traže radnike koji znaju koristiti tehnologiju za rješavanje problema, suradnju i stvaranje dodane vrijednosti.\n4. Zanemarivanje zdravstvene i mentalno‑higijenske dimenzije\nDigitalna pismenost ne znači samo tehničko znanje, nego i razvoj kulture odgovornog korištenja tehnologije koja čuva mentalno i emocionalno zdravlje djece.\nZanemarivanjem sustavne edukacije o sigurnom, svrsishodnom i umjerenom korištenju uređaja, školski sustav djecu prepušta utjecaju društvenih mreža, algoritamskog sadržaja i „ulice“ kao glavnih izvora učenja o tehnologiji. Time se umanjuje i razvoj zdravstvenog odgoja – upravo onog segmenta koji bi trebao prevenirati anksioznost, ovisnost o ekranu i druge oblike digitalne preopterećenosti.\nParadoksalno, odredba koja navodno „štiti“ učenike od štetnih učinaka tehnologije, zapravo potiče njihovu neinformiranost te povećava rizik za njihovo mentalno zdravlje.\n5. Zaključak\nPredložena izmjena umjesto napretka unosi nazadovanje. Normativno je neprecizna, pedagoški kontraproduktivna i štetna, zdravstveno kratkovidna i strateški pogrešna te stoga ne bi trebala biti usvojena u predloženom obliku.\nPotrebno je usmjeriti napore na osnaživanje školskih zajednica i učitelja da tehnologiju pretvore u alat za učenje, suradnju i razvoj digitalne pismenosti.\nZabrane mogu privremeno umiriti zabrinutost, ali dugoročno sputavaju razvoj učenika i udaljavaju školu od njezine temeljne obrazovne i odgojne zadaće.\nUloga škole nije uskraćivati pristup tehnologiji, nego učenike učiti odgovornom, sigurnom i zdravom korištenju digitalnih alata. Zabranama se školski sustav odriče obrazovne i zdravstvene odgovornosti, prepuštajući djecu ulici i društvenim mrežama da ih oblikuju. Time se ne štiti mentalno zdravlje učenika, nego se pogoršava njihovim neznanjem i pasivnošću odgojno-obrazovnog sustava."]
[205,"DENIS GENTILINI","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani, \nsmatram da se predmetnim Pravilnikom mora propisati koliko dana smiju roditelji opravdati izostanak svojeg djeteta s nastave. Mislim da bi se trebala ponoviti povijest. Najbolje je bilo kad su  roditelji mogli opravdati najviše tri dana tijekom cijele školske godine. Stoga predlažem da roditelji mogu opravdati najviše tri dana tokom godine."]
[206,"MARINETA PAVLOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Članak 1.\nOdredbe o korištenju informacijsko-komunikacijskih uređaja , ne razlikuje neprimjereno korištenje od korištenja asistivne tehnologije kod učenika s teškoćama u razvoju , što može dovesti do neopravdanog sankcioniranja.\n\nPredlaže se jasno izuzeti korištenje AS ( npr. tableti za komunikaciju,aplikacije za adhd,autizam,oštećenje sluha,vida,disleksiju,podrška za regulaciju ponašanja i pažnje,komunikacijskih uređaja),kad se ista koristi sukladno o primjerenom obliku školovanja,individualiziranom kurikulumu i mišljenju liječnika,te stručnog tima škole.\n\nPravilnik ne propisuje obveze da se prije izricanja pedagoških mjera iscrpe preventivne i podražavajuće mjere.\n\nPredlaže se uvođenje novog stavka ;\n„Pedagoške mjere prema učenicama s TUR mogu se izreći tek nakon što su dokumentirano primjenjene odgovarajuće prilagodbe , dodatna stručna podrška i preventivne mjere u skladu s njihovim individualnim potrebama.\"\n\nOdredbe koje se odnose na fizičke sukobe ne uzimaju u obzir karakteristike pojedinih teškoća ( senzorna preopterećenost,impulzivnost,smanjena samo regulacija, itd.).\n\nPrijedlog dopune ;\n„Kod učenika s TUR , procjena ponašanja mora uključivati analizu okidača ponašanja , razine podrške i primjenjenih prlagodbi.\n\nZa radni tim GI \"Pomozimo djeci s invaliditetom"]
[207,"BOJANA BARLOVIĆ TUŠEK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani,\nsmatram da bi se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika  izraz „više puta godišnje“ trebao jasno definirati (npr. do četiri puta godišnje). Također, u slučaju učestalih  opravdanja izostanaka od strane roditelja, predlažem  propisati obvezu javljanja roditelja i učenika nadležnom školskom liječniku, radi zaštite dobrobiti učenika i praćenja opravdanosti izostanaka."]
[208,"VITO PAOLETIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani, \nsmatram da se predmetnim Pravilnikom mora propisati koliko često roditelj smije opravdati izostanak svojeg djeteta s nastave. Predlažem da se u tom smislu u Pravilnik uvrsti odredba koja roditeljima dopušta pravdanje izostanka s nastave najviše dva puta po tri dana u svakom polugodištu, a sve kako bi se spriječila zloporaba roditeljskog pravdanja izostanaka."]
[209,"JOSIP GAŠPAR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani slažem se u potpunosti sa predloženim izmjenama. No također smatram da bi trebali jasnije definirati eventualno izricanje odgovarajućih pedagoških mjera za učenike koji zadirkivanjem ili namjerno upućenim zlonamjernim komentarima (ali koje ne bi mogli okarakterizirati kao nedopuštene) neprestano ometaju druge učenike ili ih maltretiraju i to tijekom cijele školske godine. To trenutno prolazi zbog toga jer po sadašnjem pravilniku jako teško definirati prelazak dopuštenog ponašanja jer se smatra \"dječjim ponašanjem\" ali pojedini učenici takav obrazac ponašanja (zadirkivanje, komentiranje) imaju tijekom cijele školske godine sa ciljem namjernog maltretiranja učenika. Smatram da bi se i to trebalo jasnije definirati."]
[210,"PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Članak 1. izmjena i dopuna Pravilnika. kojim se mijenja članak 3. stavak 2. podstavak d. koji glasi:\n\n„d) korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja u svim prostorima osnovne škole osim u edukativne, zdravstvene i druge svrhe uz odobrenje škole“\n\nPredlažemo odredbu dopuniti na način da se jasno definira što se smatra edukativnom svrhom i utvrdi kako se procjenjuje pedagoška opravdanost korištenja informacijsko-komunikacijskih uređaja u osnovnoj školi jer isto nije utvrđeno, čime se ostavlja preširoka mogućnost interpretacije.\n\nŠto je s nedopuštenim korištenjem informacijsko-komunikacijskih uređaja u srednjim školama?  Postojeća odredba koju se predlaže mijenjati glasi:\n „d) nedopušteno korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja tijekom odgojno-obrazovnoga rada“ više ne obuhvaća i srednje škole, iz čega proistječe da je isto dopušteno u srednjim školama."]
[211,"VLADIMIRA MAJDANDŽIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Smatram da bi u pravilniku trebalo ograničiti opravdavanja roditelja u tolikoj količini. Dodatno, smatram da je potrebno jasno naznačiti postotak izostanaka za koji je potrebno polagati razredni ili predmetni ispit."]
[212,"SABINA NARANĐA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani,\npozdravljam svako unapređivanje Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera.\nPredlažem da se u članku 1. stavku 4. podstavku i) doda i zabrana energetskih pića, s obzirom na njihov nepovoljan utjecaj na zdravlje djece i mladih te moguće negativne učinke na ponašanje i koncentraciju učenika.\nTakođer predlažem da se u članku 4. stavku 3. važećeg Pravilnika preciziraju riječi „više puta godišnje opravdati izostanak djeteta u trajanju do tri radna dana“, na način da se jasno odredi što se podrazumijeva pod izrazom „više puta godišnje“, odnosno da se propiše maksimalan broj takvih opravdanja. Time bi se osigurala jasnija i ujednačena primjena Pravilnika u praksi.\nTakođer, podržavam odluku o zabrani korištenja informacijsko-komunikacijskih uređaja u svim prostorima škole, osim u edukativne, zdravstvene i druge svrhe uz odobrenje škole."]
[213,"STROJARSKA TEHNIČKA ŠKOLA FRANA BOŠNJAKOVIĆA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","U Pravilniku bi trebalo pisati da se pedagoške mjere za neprimjereno ponašanje i izostanke izriču odvojeno. Članak 8. st. 1. i 2. navode da se učeniku mogu izreći 2 opomene i 2 ukora zbog ponašanja, ali postoje situacije u kojima se učeniku izriču 2 opomene i 2 ukora zbog ponašanja, a uz to ima i neopravdanih izostanaka za koje se treba izreći opomena ili ukor, pa ispada da su mu izrečene 3 opomene i 3 ukora, što se kosi s Pravilnikom.\nPotrebno je dodati neprimjerena ponašanja koja sada nisu navedena u Pravilniku a česta su u školi, npr. pušenje unutar škole i ispred škole, korištenje pirotehničkih sredstava unutar škole i ispred škole, odbijanje uputa nastavnika (npr. odbijanje upute nastavnika da se mobitel odloži u za to predviđeno mjesto na početku sata nije isto što i nedopušteno korištenje mobitela, tako da se sada mjera ne može izreći ako je učenik samo odbio odložiti mobitel, što mora učiniti prema Kućnom redu), korištenje ili zlouporaba osobnih podataka drugog učenika (ne samo iz pedagoške dokumentacije nego općenito)."]
[214,"SARA LIVAIĆ DIMINIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka."]
[215,"LIDIJA POCRNIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","l) ubaciti opetovano ponižavanje i omalovažavanje drugog učenika po bilo kojoj osnovi"]
[216,"TOMISLAVA KOMESAROVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Nužno je izmijeniti odredbe Pravilnika na način da se nedopušteno korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja tijekom odgojno-obrazovnoga rada u srednjim školama ne kvalificira kao lakše, već kao teže neprihvatljivo ponašanje učenika.\nUčestalost i raširenost navedenog ponašanja u praksi upućuju na to da je ono dosegnulo razinu koja ozbiljno ugrožava održavanje radne discipline i autoriteta nastavnika, kao i nesmetano odvijanje odgojno obrazovnoga rada.\nPropisivanjem takve kvalifikacije osigurala bi se mogućnost izricanja pedagoške mjere ukora, čime bi se ostvarila odgojna i preventivna svrha pedagoških mjera te ujednačila primjena propisa u srednjim školama."]
[217,"PETRA PORIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Dok se jedne strane najveća pozornost ovih izmjena usmjerava na zabranu mobitela i drugih informacijsko-komunikacijskih uređaja, s druge strane se i dalje ovim pravilnikom premalo pozornosti daje nasilju i njegovim različitim oblicima. Do sada se pravilnik bavio isključivo fizičkim nasiljem ili se pak spominje povreda dostojanstva druge osobe, što može uključivati milijun ponašajnih oblika, ili širenje glasina o drugima. Tu je i poticanje grupnog govora mržnje, međutim, što to uopće znači grupni govor mržnje? Ako pojedinac potiče grupni govor mržnje, tada zaslužuje primjerenu pedagošku mjeru, no ako se njime sam (bez grupe) služi i širi ga na vlastitu inicijativu, onda mjeru ne zaslužuje? Toliko se pozornosti daje mobitelima i informacijsko-komunikacijskim uređajima, no u izmjenama i dalje nema nijedne rečenice koja bi se odnosila na elektroničko nasilje, iako je među današnjom djecom i mladima jedan od najzastupljenijih oblik nasilja. Nije spomenuto ni društveno/socijalno nasilje (isključivanje iz grupe, ignoriranje, širenje tračeva i laži, poticanje drugih vršnjaka da ignoriraju određeno dijete, javno sramoćenje i dr.) koje je također u porastu. U čl. 3 st. 4 se spominje i „nasilno ponašanje koje nije rezultiralo težim posljedicama“ što bi također trebalo regulirati jer svako nasilno ponašanje za sobom ostavlja posljedice pa je izraz „koje nije rezultiralo težim posljedicama“ besmislen. Ako čitamo ovaj pravilnik, onda nam on daje do znanja kako je nasilje=fizičko nasilje, uz ogovaranje i širenje neistina."]
[218,"ŠIME VALIDŽIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Ne treba zabranjivati pametne telefone i računala u školama tijekom odmora jer će to najviše štetiti samotnjacima, osobama koje su po nečemu 'drugačije' i osobama koje nisu prihvaćene od strane društva. Zabranom pametnih telefona i računala se samo povećava nasilje i ruganje jer se te pojave događaju više kad je zlostavljačima dosadno. \n \nOsoba koja trpi zlostavljanje bi trebala imati pravo da se odluči za obrazovanje od kuće, a ako je ta osoba natprosječno inteligentna i/ili radišna onda bi trebala imati pravo na ubrzano školovanje, tako da može postići više tijekom života. Ako je osoba samotnjak onda bi joj trebalo dati savjet koja su zanimanja (u sklopu svojih sklonosti) prikladna za takve osobe (kao što je programiranje računala), da se ne dogodi da osoba iz neznanja odabere zanimanje u kojemu je za uspjeh važno biti prihvaćen od strane 'većine' i da se toj osobi nude samo nepoželjna radna mjesta."]
[219,"VEDRAN STANIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Smatram da su predložene izmjene u Pravilniku potrebne i u redu. Potrebna je daljnja edukacija roditelja i učenika o štetnosti prekomjerne upotrebe informacijsko-komunikacijskih uređaja. Potrebna je edukacija roditelja i učenika o tome kako koristiti informacijsko-komunikacijske uređaje kao alat, znati upravljati novim tehnologijama te osvijestiti o razvoju ovisnosti zbog prekomjerne uporabe informacijsko-komunikacijskih uređaja."]
[220,"ŽELJKO BUŽLETA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Smatram da su predložene izmjene u Pravilniku potrebne i u redu, ali same po sebi nisu dovoljne. Potrebno je raditi na kulturi korištenja informacijsko-komunikacijskih uređaja u odgojno - obrazovnim ustanovama putem edukativnih        predavanja i radionica, i za učenike i za roditelje."]
[221,"TOMISLAV NOVOSEL","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Kao učitelj u odgojno-obrazovnom sustavu izražavam podršku predloženim izmjenama i dopunama članka Pravilnika. Smatram da su predložene promjene jasnije definirane, primjenjivije u praksi te doprinose ujednačenijem postupanju u izricanju pedagoških mjera.\nPosebno pozdravljam usklađivanje kriterija s odgojno-obrazovnom ulogom škole, kao i naglasak na postupnost, svrhovitost i pedagoški učinak mjera. Predložene izmjene olakšat će rad učiteljima, povećati pravnu sigurnost u postupanju te doprinijeti kvalitetnijem odgojno-obrazovnom procesu.\nSmatram da su izmjene opravdane i potrebne te ih u cijelosti podržavam."]
[222,"DARIJO RADOŠ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Slažem se sa svim predloženim promjenama u pravilniku vezano za informacijsko - komunikacijske uređaje i vjerujem da će imati pozitivan utjecaj na učenike."]
[223,"MATIJA BUDIMIR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Predlažem da se u članku 3. stavak 3. doda novi podstavak koji glasi \"narušavanje ugleda školske ustanove (školske zajednice) izvan prostora škole i u slobodno vrijeme vrijeđanjem drugih osoba, fizičkim napadom i obračunom, korištenjem eksplozivnih i pirotehičkih sredstava, počinjenjem materijalne štete, otuđenjem imovine, kršenjem pravila korištenja prijevoznog sredstva i sl. koje učenik počini u grupi učeniika koje se prepozna kao učenike školske ustanove\". Navedeno, u prvom redu, predlažem radi sprečavanja situacija divljanja i oštećivanja u autobusima javnog prijevoza kojima se učenici grupno voze (u školu ili) iz škole. Kad se narušava ugled škole, narušava se i ugled djelatnika i učenika, dakle tada i kasnije nedužni učenici mogu biti gledani s predrasudom."]
[224,"INES BURAZIN ŠAPINA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Predložene izmjene vezane uz korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja u školi smatram potrebnima, osobito s obzirom na sve češće ometanje nastave korištenjem mobitela. Jasnije definiranje da je uporaba mobitela dopuštena isključivo u edukativne i druge opravdane svrhe uz odobrenje škole može pridonijeti mirnijem i učinkovitijem odvijanju nastave.\n\nPozitivno je i to što se nedopušteno korištenje uređaja tijekom odgojno-obrazovnog rada jasnije prepoznaje kao neprihvatljivo ponašanje, čime se nastavnicima olakšava postupanje u takvim situacijama. Time se smanjuje prostor za nejasnoće i različita tumačenja pravila."]
[225,"SOFIJA BORAS ITKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Svakako podržavam zbranu korištenja mobitela u školi bez posebne dozvole učitelja ili drugog djelatnika škole. Zašto je to važno? Jer djeca i mladi neprestano zlorabe upotrebu istih čineći loše sebi, svojim vršnjacima ali i učiteljima.  Svakako bi bilo poželjno uz zabranu pružiti mladima i alternativu kako u školi tako i izvan nje."]
[226,"SONJA PLANINIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Podržavam odluku o nedopuštenom korištenju informacijsko-komunikacijskih uređaja tijekom odgojno-obrazovnoga rada, iznimno u edukcijske svrhe."]
[227,"ŽELJKO MATIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Članak 3. stavak 3. (teža neprihvatljiva ponašanja) dodati podstavku:\n- omogućavanje neodobrenog ulaska neovlaštenim osobama"]
[228,"ŽELJKO MATIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Članak 3. stavak 4. podstavak i) mijenja se i glasi:\n„i) unošenje ili konzumiranje psihoaktivnih sredstava, duhanskih proizvoda, nikotinskih proizvoda, alkohola i droge te drugih tvari koje su zakonima zabranjeni u prostor škole ili na drugo mjesto gdje se održava odgojno-obrazovni rad;“"]
[229,"ŽELJKO MATIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Članak 3. stavak 2. (lakša neprihvatljiva ponašanja) dodati nove podstavke:\n- povrede dužnosti\n- neispunjavanja obveza\n- nepoštivanje djelatnika škole\n- nepostupanje po uputama operativnog djelatnika za sigurnost i civilnu zaštitu\n- uskrata informacija o vlastitom identitetu djelatnicima škole\n- aktivnosti kojima se narušava ugled škole, djelatnika, učenika\n- unošenje i konzumacija energetskih pića s metil-ksantinima, naročito kofeinom i taurinom\n- neodobren ulazak u učionice drugih razrednih odjela, urede, radionice, kabinete"]
[230,"ĐURĐICA LUCEK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani, podržavam Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera. lažem se sa odredbom korištenja informacijsko – komunikacijskih uređaja u prostorijama osnovne škole u edukativne, zdravstvene ili druge svrhe, a prema odredbama  škole. Predlažem da se  pravilnik dopuni  odredbom strogog kažnjavanja učenika koji počini fizički napad na bilo kojeg učenika ili djelatnika škole.\nPozdrav!"]
[231,"DINKO PULJIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","1. Svaki oblik nasilnog ponašanja učenika prema zaposlenicima škole, osobito prema nastavnicima, smatra se osobito teškim neprihvatljivim ponašanjem, neovisno o tome je li nasilje bilo fizičko ili verbalno.\n\n2. Ograničiti opravdavanje sati roditeljima na maksimalno tri puta u polugodištu.\n\n3. Neispunjavanje obveza učenika\n\n(1). Neispunjavanjem školskih obveza smatra se postupanje učenika kojim se učestalo ili namjerno ne izvršavaju obveze propisane statutom škole, kućnim redom, nastavnim planom i programom te pravilima ponašanja u školi.\n\n(2). Neispunjavanje obveza iz stavka 1. ovoga članka osobito obuhvaća:\n\nučestalo ne donošenje školskog pribora, nastavnih materijala, opreme za nastavu Tjelesne i zdravstvene kulture.\n\nneizvršavanje domaćih zadaća, drugih nastavnih obveza,"]
[232,"MIROSLAV ORŠULIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","U Članku 1. postojećeg Pravilnika navedeno je da se pedagoške mjere izriču i \"zbog neispunjavanja obveza\" (stavak 4.). dalje u Pravilniku nigdje nije navedeno niti jedno neispunjavanje obveza koje se svrstava u neku od kategorije. Prijedlog: u lakše neprihvatljivo ponašanje uvrstiti ne nošenje školskog pribora, udžbenika, radnih bilježnica i ostalih materijala, sportske opreme, dnevnika rada.\n\nUčenik koji konstantno ne donosi pribor za rad (udžbenik i radnu bilježnicu npr.) ne može sudjelovati u nastavi. Ukoliko ne donosi opremu za tjelesni ne može ni vježbati u dvorani ili na igralištu."]
[233,"GORAN SAMARDŽIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Svakako podržavam odluku o  nedopuštenom korištenju informacijsko-komunikacijskih uređaja tijekom odgojno-obrazovnoga rada, iznimno u edukcijske svrhe. Trebalo bi dodatno raditi na edukaciji i osvještavanju roditelja i djece o negativnom utjecaju mobitela na mentalno zdravlje djece kroz predavanja i radionice."]
[234,"TATJANA MERGL","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Podržavam promjenu Pravilnika u dijelu u kojem se ograničava neograničena  mogućnost opravdavanja roditeljima i predlažem da se ona ograniči na dva puta tijekom svakog polugodišta. Također podržavam zabranu korištenje  informacijsko komunikacijskih uređaja u školama (osnovnim i srednjim) osim u edukativne i zdravstvene svrhe."]
[235,"DANIJEL OTO","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Svrha pedagoških mjera treba biti odgojna i korektivna, a ne represivna. Predložene izmjene članka 3. proširuju popis neprihvatljivih ponašanja bez jasnog vrednovanja njihove težine, što može dovesti do pretjerane primjene strožih mjera."]
[236,"MAJA KOMAR LENAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Kao edukacijski rehabilitator s iskustvom rada u posebnim i inkluzivnim odgojno-obrazovnim ustanovama, ističem da se predložene izmjene Pravilnika ne mogu jednako primjenjivati na učenike s teškoćama u razvoju kao na učenike redovnih škola.\n\nPonašanja učenika s teškoćama u razvoju često su razvojno, komunikacijski i senzorno uvjetovana te ne predstavljaju svjesno kršenje pravila, već zahtijevaju stručno praćenje i planiranje podrške, a ne sankcioniranje.\n\nUčenici s teškoćama u razvoju ne mogu se sankcionirati prema istim pravilima i kriterijima kao učenici redovnih škola, zbog čega je nužno u Pravilnik uvesti poseban stavak koji jasno regulira postupanje u takvim slučajevima.\nSlažem se sa zabranom korištenja  mobitela u školi."]
[237,"SUZANA MATIJEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Podržavam promjenu pravilnika, no mislim da je potrebno dodati vrstu uređaja - mobitel, pametni sat, medicinski uređaj, jer neka djeca koriste uređaje npr.za mjerenje glukoze i slično. Predlažem potvrđivanje takve odluke o korištenju na učiteljskom/nastavničkom vijeću. Postoji ustavni rizik ako se ova odredba primjenjuje apsolutno, bez iznimaka i individualne procjene. Preporučujem propisati proceduru tko, kada i kako oduzima uređaj. Predlažem uključiti operativne djelatnike kao potporu, ne disciplinsko tijelo. Kad je riječ o POTICANjU, pojam je dosta širok, predložila bih da se zahtjeva dokaz namjere i aktivnog sudjelovanja, odnosno da se razlikuje poticanje, sudjelovanje i pasivno promatranje.  Glede psihoaktivnih stvari, alkohola i droga, škola nema ovlasti pretraživati učenike, operativni djelatnici nemaju to ovlaštenje. Trebalo bi naglasiti da se smije samo zatražiti od učenika da pokaže torbu, džepove, vrećicu i slično. Unošenje spomenutih stvari treba pojasniti kako ne bi došlo do povrede privatnosti, nezakonitog pretraživanja i ograničavanja osobne slobode djeteta. Pregled stvari maloljetnog djeteta također nije dopušten bez prisustva roditelja. Formulacija \"udaranje, sudjelovanje u tučnjavi i druga ponašanja koja mogu ugroziti sigurnost samog učenika ili druge osobe, ali bez težih posljedica\", ranije su bila teža, sada su teška čime dolazi do neujednačenosti prakse i može dovesti do povrede načela individualizacije pedagoške mjere. Formulacija \"dovođenje ili pomaganje prilikom dolaska neovlaštenim osobama koje su nanijele štetu osobama ili imovini u prostoru škole ili na drugome mjestu gdje se održava odgojno-obrazovni rad\" je nespretno sastavljena jer ispada da uključuje samo osobe koje nanose štetu, a potrebno je pokriti sve neovlaštene osobe."]
[238,"ALEKSANDRA BRMBOTA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Članak 3. važećeg Pravilnika\nStavak 5. \nU podstavku a) \"krivotvorenje pisane ili elektroničke službene dokumentacije škole...\"\npostoji preklapanje s odredbom iz stavka 4. točke c) („krivotvorenje ispričnica ili ispitnih materijala“). Budući da se ispitni materijali mogu smatrati službenom dokumentacijom škole, nije jasno zašto su navedeni u različitim kategorijama težine povrede.\nRadi izbjegavanja pravne nejasnoće i različitog tumačenja, predlaže se jasno razgraničiti navedene odredbe ili u stavku 5. točki a) dodati formulaciju „osim ispitnih materijala“, ako je namjera da se krivotvorenje ispitnih materijala sankcionira blažom pedagoškom mjerom.\nOdredba u podstavku b) \"objavljivanje materijala elektroničkim ili drugim putem …\"\notvara niz praktičnih i pravnih problema, budući da škola i njezina povjerenstva nisu nadležna niti stručno osposobljena za utvrđivanje konteksta i težine elektroničke komunikacije koja se odvija izvan škole i izvan nastavnog vremena.\nPostoji realan rizik donošenja pogrešnih odluka, često pod pritiskom roditelja, osobito u situacijama koje su dvosmislene (šala, nespretna komunikacija), a dodatni problem nastaje ako nadležne institucije (npr. DORH) naknadno utvrde da ne postoje elementi prekršajne ili kaznene odgovornosti.\nPredlaže se stoga:\n• da se postupanje škole ograniči isključivo na slučajeve koji su se nedvojbeno dogodili za vrijeme nastave i u prostoru škole,\n• da je vidljivo i neposredno nastupila povreda dostojanstva ili psihičkog integriteta učenika,\n• da se reagiranje vremenski ograniči (npr. u roku od 24 sata od objave),\n• da se zastarjele objave (na koje se reagira nakon proteka duljeg vremena) izuzmu iz pedagoškog postupanja škole.\nZa sve ostale slučajeve predlaže se upućivanje nadležnim institucijama, sukladno važećim propisima.\nU podstavcima c) \"teška krađa odnosno krađa počinjena … provaljivanjem ili svladavanjem prepreka da se dođe do stvari.\" i e) \"nasilno ponašanje koje je … posljedicama za drugu osobu.\"\npredlaže se jasno prostorno ograničenje primjene ovih odredbi, kako bi se izbjeglo tumačenje da je škola nadležna za događaje izvan svog djelokruga. \nU ovim odredbama nije jasno navedeno gdje se nasilno ponašanje mora dogoditi. Radi dosljednosti i pravne sigurnosti, predlaže se dodati formulaciju:\n„u prostoru škole ili na drugome mjestu gdje se održava odgojno-obrazovni rad“.\nTime se jasno isključuje odgovornost škole za rješavanje neprimjerenog ponašanja koje se dogodilo izvan škole (put do škole, javni prijevoz, privatno vrijeme učenika)."]
[239,"LUCIJA TOLUŠIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","U podstavku j) predlažem brisanje dijela teksta „koje su nanijele štetu osobama ili imovini u prostoru škole ili na drugome mjestu gdje se održava odgojno-obrazovni rad“, tako da podstavak glasi:\n„j) dovođenje ili pomaganje prilikom dolaska neovlaštenim osobama u prostor škole ili na drugo mjesto gdje se održava odgojno-obrazovni rad.“\n\nSmatram da je već sam čin dovođenja ili pomaganja neovlaštenim osobama da uđu u školski prostor ozbiljan sigurnosni problem, neovisno o tome je li pritom nastala šteta. Postojeća formulacija dvosmisleno upućuje na to da takvo ponašanje postaje problematično tek ako se dogodi šteta, čime se umanjuje ozbiljnost sigurnosnog rizika i ostavlja prostor za zlouporabu. \n\nU podstavku k) predlažem brisanje riječi „veće“, jer pojam „veća šteta“ nije definiran u Pravilniku niti u povezanim propisima, što ostavlja prostor različitom i subjektivnom tumačenju.\n\nU podstavku l) predlažem brisanje dijela teksta „ali bez težih posljedica“, budući da pojam „teže posljedice“ nije jasno definiran.\nTakva formulacija nije u skladu s obvezom škole da osigurava sigurnost učenika i sprječava nasilna ponašanja, jer može dovesti do relativizacije nasilja u slučajevima kada posljedice nisu odmah vidljive ili su psihološke naravi."]
[240,"MARIO SLIVKA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Podržavam promjenu pravilnika u smislu zabrane primjene informacijsko komunikacijskih uređaja – mobitela za vrijeme nastave u osnovnim i srednjim školama, osim ako nisu neophodne za njeno provođenje."]
[241,"ANA ŠAMARIJA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani, temeljem ovog članka smatram da je ponovno u cijelom sustavu obrazovanja problematična šira slika sustava-(a sada je ovo posljedica toga da moramo nešto 'zabraniti' )- kada se inzistiralo kao strateški prioritet Vlade gdje smo imali eksperimentalni program Škole za život školske godine 2018/2019. i od tada nadalje- nabavila se europskim sredstvima razna digitalna tehnologija, uveli smo u škole i domove djeci  tablete, roditelji kupili mobitel, koristili smo ih svi djelatnici i učenici u razredima. (Umjesto da se renoviralo, moderniziralo zidove škola, klupe, toalete, prozore, krovove, igrališta i dvorane...) Sada, odjednom, mijenjamo strategiju i uočavamo da to nije u redu. Prije svakog Pravilnika, reforme u sustavu potrebno je napraviti procjenu.  \nSlažem se s  navedenim člankom, c) nedopušteno korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja tijekom odgojno-obrazovnoga rada. A sada će ponovno u svakoj školi gdje se to nije prije uočilo i ograničilo korištenje mobitela u školama učenicima, nastati otpor i roditelja i djece."]
[242,"IVAN ŠPRAJC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Predlažem da se čl. 3. Pravilnika dopuni na način da se u tekst uvrsti kao neki od oblika neprihvatljivih ponašanja i kršenje kućnog reda škole. Naime, u čl. 2. Pravilnika kućni red škole se navodi kao kriterij procjene i selekcije neprihvatljivih od prihvatljivih ponašanja. To bi, po mom uvjerenju, trebalo izraziti i kroz uvrštavanje posebnog oblika neprihvatljivog ponašanja koji bi se onda trebao uvrstiti u čl. 3. Pravilnika."]
[243,"ANDREJA ŽELJKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani, pozdravljam zabranu korištenja informacijsko-komunikacijskih uređaja, iako u mnogim školama Kućnim redom ta odredba već godinama stoji i provodi se.  Korištenje mobitela tijekom jednodnevne ili višednevne terenske nastave može se tumačiti čl. 1 ovog Pravilnika (čl. 3, st.2, podstavak d) postojećeg Pravilnika)    ...\"i druge svrhe uz odobrenje škole“."]
[244,"DUBRAVKA RADAKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Ne bih radila iznimku kod korištenja informacijsko-komunikacijskog uređaja kako je navedeno:\n„d) korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja u svim prostorima osnovne škole osim u edukativne, zdravstvene i druge svrhe uz odobrenje škole“\niz razloga što u svakoj školi postoje prijenosna računala za edukacijske svrhe, a za zdravstvene ionako obavještava roditelje razrednik ili stručna služba. Druge svrhe nisu definirane, pa se to može tumačiti na razne načine. \nPohvaljujem izmjene i dopune Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera, mada je u stvarnom životu škole još puno situacija koje se ne mogu definirati Pravilnikom.\nUčenici jako vole neposredan rad u smislu raznih radionica na kojima se radi prstima. Ti prsti barem u školi ne bi trebali raditi po mobitelima. Ovaj komentar se uglavnom odnosi na učenike nižih razreda, mada smatram da i se i u višim razredima, a i u srednjim školama može komunicirati neposrednim kontaktom, a ne mobitelom."]
[245,"OFELIJA DRAGOJEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Slažem se općenito da se mobiteli ( informacijsko -komunikacijski uređaji) ne smiju koristiti za vrijeme nastave (koliko znam to ni do sada nije dopušteno), osim ako je potrebno za nastavu. Za učenike osnovnih škola možda je i lakše izvedivo, ali sa srednjoškolcima će to biti jako teško izvedivo. Kako i tko će to kontrolirati? Ovakva zabrana predstavlja se  kao rješenje problema ometanja nastave i smanjenja koncentracije učenika. Međutim, takva mjera otvara niz pitanja o njezinoj opravdanosti i provedivosti. U današnjem digitalnom društvu mobitel nije samo sredstvo zabave, već i alat za komunikaciju, informiranje i učenje. Potpuna zabrana može izgledati kao jednostavno rješenje, ali zapravo ignorira složenost problema.\nPosebno je upitna primjena zabrane u srednjim školama. Učenici su već stariji, razvijaju osjećaj odgovornosti i autonomije, pa nametanje restrikcija može izazvati otpor i dovesti do suprotnog efekta – skrivanja korištenja mobitela, narušavanja povjerenja i dodatnih konflikata. Umjesto zabrane, potrebna je edukacija o odgovornom korištenju tehnologije i razvijanje digitalne pismenosti.\nJoš jedan zanemareni aspekt jest uloga roditelja. Mnogi roditelji provode više vremena na društvenim mrežama nego njihova djeca, čime šalju poruku da je stalna povezanost normalna i poželjna. Ako odrasli ne postave dobar primjer, teško je očekivati da će djeca poštovati pravila. Stoga, umjesto jednostavne zabrane, nužno je uključiti roditelje u proces i potaknuti ih na promjenu vlastitih navika.\nZaključno, zabrana mobitela u školama može izgledati kao brza mjera, ali dugoročno ne rješava problem. Ključ je u edukaciji, suradnji i promjeni kulture korištenja tehnologije – kako među učenicima, tako i među roditeljima."]
[246,"IVAN JUKIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Predlažem da se u članak 3., stavak 2. doda točka: „h) Nepoštivanje pravila Kućnog reda škole“.\nPostoje neprimjerena ponašanja koja su regulirana Kućnim redom škole (npr. ponašanje pod odmorima, namjerno neprimjereno odijevanje, vožnja prijevoznih sredstava u dvorištu škole, iznošenje hrane iz blagovaonice…), a koja nisu opisana ovim pravilnikom pa smatram da bi bilo korisno dodati ovu stavku."]
[247,"BISERKA BILIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani , dodajte i zabranu unošenja pirotehničkih sredstava."]
[248,"NINA MARČETIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Kao učiteljica, ali i roditelj u potpunosti se slažem s prijedlogom o nedopuštenom korištenju komunikacijsko-informatičke tehnologije u svim prostorima škole kako osnovne tako i srednje. Učenici previše vremena provode na ekranima, zaboravili su razgovarati, dužiti se, igrati. Zadnjih desetak godina socijalne vještine učenika svedene su na minimum. Ne možemo utjecati na korištenje ekrana kod kuće i u slobodno vrijeme, ali u školi pod odmorima im to zaista nije potrebno. Zapravo, učenike treba potaknuti na razgovor, druženje i igru. Ako nam je potrebno za nastavu koristiti informatičku tehnologiju, u školama postoje službeni tableti (neki u boljem stanju, neki u lošijem) koje možemo koristiti, ali u kontroliranim uvjetima."]
[249,"MARKO BORTAS","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Smatram kako bi djeca trebala imati pravo na mobitel kako bi se odmorili na 5–10 minuta od predavanja, ososobito smatram kako bi na mobitel trebali imati pravo koji nisu prihvaćeni od vršnjaka jer im mobitel predstavlja sigurno utočište"]
[250,"ANA BAJO","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Podržavam predložene izmjene Pravilnika koje se odnose na ograničavanje korištenja informacijsko-komunikacijskih uređaja u svim prostorima osnovne škole. Smatram da će ukidanje slobodnog korištenja mobitela pozitivno utjecati na kvalitetu odgojno-obrazovnog procesa, povećati koncentraciju učenika, potaknuti međusobnu komunikaciju i socijalne vještine te smanjiti rizike povezane s neprimjerenim sadržajima, vršnjačkim nasiljem i digitalnim ovisnostima. Škola treba biti sigurno i poticajno okruženje za učenje i razvoj djece, a jasna pravila o korištenju digitalnih uređaja važan su korak u tom smjeru."]
[251,"LJERKA JAREB","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani, pozdravljam novi stavak „d) korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja u svim prostorima osnovne škole osim u edukativne, zdravstvene i druge svrhe uz odobrenje škole“ kojim se zabranjuje korištenje svih informacijsko-komunikacijskih  uređaja, ali se ipak daje prostor onim učenicima koji zaista trebaju takve uređaje u školi uz odobrenje učiteljskog vijeća - zdravstveni problemi učenika.\nTakođer pozdravljam novi stavak „i) unošenje ili konzumiranje psihoaktivnih sredstava, alkohola i droge te drugih tvari koje su zakonima zabranjeni u prostor škole ili na drugo mjesto gdje se održava odgojno-obrazovni rad;“ međutim potrebno je još nadodati i posebno naglasiti energetska pića svih vrsta. Po mnogim istraživanjima dokazano je koliko su štetna iako još nisu zakonom zabranjena, pogotovo kad ih koriste djeca. Neka od nuspojava kad se koriste u većim količinama ili kad ih koriste djeca su dehidracija, drhtanje, razdražljivost, nesanica, tjeskoba, probavne  smetnje, povišeni krvni tlak, a u najgorem slučaju može doći do srčanog i moždanog udara.\n\nSrdačan pozdrav"]
[252,"ANA RAGUŽ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","\"d) korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja u svim prostorima osnovne škole osim u edukativne, zdravstvene i druge svrhe uz odobrenje škole“ - uz predloženi stavak bez jasnih kriterija, „edukativna svrha“ može postati pro forma izgovor koji potkopava pedagošku funkciju škole i na kraju krajeva , dobrobit učenika - naime, ostavlja se preširoka mogućnost interpretacije jer se ne definira što se smatra „edukativnom svrhom” niti kako se procjenjuje pedagoška opravdanost korištenja informacijsko-komunikacijskih uređaja u osnovnoj školi. Budući da kod osnovnoškolaca nema jasnih dokaza da osobni pametni telefoni poboljšavaju ishode učenja, dok su negativni učinci povezani s ometanjem pažnje, slabijim fokusom i lošijim rezultatima, nužno je propisati jasne kriterije."]
[253,"BLAŽENKA CRNOV","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Pozdravljam novi stavak „d) korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja u svim prostorima osnovne škole osim u edukativne, zdravstvene i druge svrhe uz odobrenje škole“ kojim se zabranjuje korištenje svih informacijsko-komunikacijskih uređaja, ali se ipak daje prostor onim učenicima koji zaista trebaju takve uređaje u školi uz odobrenje učiteljskog vijeća. \n\nTakođer pozdravljam novi stavak „i) unošenje ili konzumiranje psihoaktivnih sredstava, alkohola i droge te drugih tvari koje su zakonima zabranjeni u prostor škole ili na drugo mjesto gdje se održava odgojno-obrazovni rad;“ međutim potrebno je još nadodati i posebno naglasiti energetska pića svih vrsta. To je doslovno postala pošast po školama koliko se mala djeca s tim sredstvima opijaju."]
[254,"FRANO MIŠKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Predložena formulacija podstavka f) koja glasi \"poticanje grupnoga govora mržnje\" je pravno i logički manjkava.\nPrvo, nejasno je zašto se sankcionira samo \"poticanje\". Znači li to da učenik koji sâm izravno koristi govor mržnje (a ne potiče druge) čini blaži prekršaj ili ga uopće ne čini po ovom stavku?\nDrugo, sintagma \"grupni govor mržnje\" nije standardna u hrvatskom kaznenom zakonodavstvu. Govor mržnje je govor mržnje, bilo da ga izvodi pojedinac ili grupa. Ovakva formulacija neopravdano sužava prostor za sankcioniranje nasilja i diskriminacije, što je u suprotnosti s člankom 14. Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava (zabrana diskriminacije).\nŠkola mora imati nultu toleranciju na svaki oblik govora mržnje. Predlažem izmjenu formulacije u: \"korištenje ili poticanje na govor mržnje\", bez suvišnih pridjeva koji samo stvaraju rupe u interpretaciji."]
[255,"FRANO MIŠKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Upozoravam na pravnu neodređenost u predloženom podstavku k) koji glasi: \"namjerno uništavanje imovine nanošenjem veće štete...\". Uvođenje pojma \"veća šteta\" bez jasnog kvantitativnog kriterija (npr. novčani iznos) ili kvalitativnog opisa krši ustavno načelo vladavine prava (članak 3. Ustava RH) i pravne sigurnosti.\nU praksi to znači da će jedna škola \"većom štetom\" smatrati razbijen prozor, dok će druga to smatrati manjom štetom, ovisno o budžetu škole ili subjektivnoj procjeni ravnatelja. To dovodi do nejednakog postupanja prema učenicima za isti prekršaj, što je protivno članku 14. Ustava RH (jednakost pred zakonom).\nTakođer, uništenje imovine može biti male materijalne vrijednosti, ali velike funkcionalne važnosti (npr. uništavanje dokumentacije ili sigurnosne opreme). Predlažem brisanje riječi \"veće\" (tako da se sankcionira svako namjerno uništavanje) ili precizno definiranje što se smatra većom štetom sukladno Kaznenom zakonu ili drugom mjerodavnom propisu."]
[256,"FRANO MIŠKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Upozoravam na ozbiljan sigurnosni i pravni propust u formulaciji novog podstavka j) u stavku 4., koji glasi: \"dovođenje ili pomaganje prilikom dolaska neovlaštenim osobama koje su nanijele štetu osobama ili imovini...\".\nOvakva formulacija implicira da dovođenje neovlaštenih osoba u školu nije prekršaj ako te osobe nisu fizički nanijele štetu. To je u suprotnosti s člankom 67. ZOOOŠ-a koji obvezuje školu na brigu o sigurnosti. Sigurnost je ugrožena samim činom neovlaštenog ulaska, neovisno o posljedici. Ako učenik uvede u školu osobu koja verbalno zlostavlja, dila opojna sredstva ili samo pasivno zastrašuje prisutnošću, prema ovakvom prijedlogu to ne bi bilo \"teže neprihvatljivo ponašanje\" jer nije nastala materijalna ili fizička šteta.\nPravna norma mora djelovati preventivno. Predlažem brisanje dijela rečenice \"koje su nanijele štetu osobama ili imovini\", tako da se sankcionira samo \"dovođenje ili pomaganje prilikom dolaska neovlaštenim osobama\", jer neovlaštenim osobama nije mjesto u školi, bez obzira na ishod njihova boravka."]
[257,"FRANO MIŠKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Protivim se predloženoj izmjeni članka 3., stavka 2., točke d) u dijelu koji propisuje potpunu zabranu korištenja informacijsko-komunikacijskih uređaja u svim prostorima škole. Ovakva generalna zabrana, nametnuta podzakonskim aktom izravno iz Ministarstva, protivna je temeljnim načelima Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (ZOOOŠ) te Ustavu RH.\n\nPrvenstveno, ovakva centralizirana zabrana krši članak 4. stavak 2. točku 7. ZOOOŠ-a, koji kao jedno od temeljnih načela obrazovanja navodi decentralizaciju, odnosno povećanje ovlasti i odgovornosti na lokalnoj razini. Također, članak 58. ZOOOŠ-a jasno propisuje da se pitanja pravila ponašanja i boravka u školskoj ustanovi uređuju Kućnim redom, kojeg donosi Školski odbor. Oduzimanje te autonomije školama nije u skladu s intencijom zakonodavca.\n\nNadalje, potpuna zabrana (koja uključuje i odmore) ne prolazi test razmjernosti iz članka 16. Ustava RH. Prema ustaljenoj praksi Ustavnog suda, svako ograničenje prava mora biti nužno u demokratskom društvu i razmjerno naravi potrebe. Zabrana učeniku da javi roditelju dolazak/odlazak ili hitnu situaciju tijekom odmora (kada nema nastave) nije nužna za održavanje reda. Takva zabrana zadire u pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života (članak 35. Ustava i članak 8. EKLJP) te pravo vlasništva (članak 48. Ustava i Protokol 1. uz EKLJP), jer su uređaji privatna imovina.\n\nPredlažem da se odredba preformulira tako da se zabranjuje \"neovlašteno korištenje tijekom odgojno-obrazovnog rada (nastave)\", dok se regulacija odmora prepušta autonomiji škole (Kućni red), sukladno članku 58. ZOOOŠ-a."]
[258,"PETAR CRNOGORAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani, \n\nPozdravljam odluku o zabrani telekomunikacijskih sredstava, te također predlažem da se u stavak 4 unese i \"unošenje i konzumacija energetskih sredstava\" s obzirom na njihovu popularnost i štetnost."]
[259,"DAMIR DREZGA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Moj prijedlog novog teksta odnosi se na stavak 4. podstavak i) i trebao bi ovako glasiti:\n\n„i) unošenje ili konzumiranje psihoaktivnih sredstava, duhanskih prerađevina i proizvoda, alkohola i droge te drugih tvari koje su zakonima zabranjeni u prostor škole ili na drugo mjesto gdje se održava odgojno-obrazovni rad;“"]
[260,"DANIJELA JANEŠ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani,\npredložem nadopunu stavka 4. podstavak i) s izrazom \"unošenje ili konzumacija energetskih pića\". Energetska pića su štetna zbog visokog udjela kofeina i šećera, što dovodi do skokova šećera u krvi, povišenog krvnog tlaka i srčanih problema, te mogu uzrokovati pretilost, dijabetes, karijes i utjecati na živčani sustav, posebno kod djece i mladih. Ovim bi se donijele jasne preventivne mjere u sprječavanju neželjenih posljedica konzumiranja istih.\nPredlažem i da se u podstavku j) izbriše izraz „koje su nanijele štetu“. Dovođenje neovlaštenih osoba, bez obzira nanose li one štetu ili ne, nedopustivo je. Škola je mjesto gdje se učenici i djelatnici trebaju osjećati sigurno i zaštićeno. Ne vidim razloga zašto bi u školi boravio itko kome tamo nije mjesto. Svatko tko dolazi u školu bez prethodne najave smatra se neovlaštenom osobom.\nTakođer, dokazano je da svaka tučnjava ili ugrožavanje sigurnosti ima posljedice, stoga bi u podstavku l) trebalo maknuti izraz „bez težih posljedica“.\nPravilnik bi trebao definirati i pedagoške mjere u slučaju elektroničkog nasilja i rizičnog ponašanja učenika na internetu. Sve je više slučajeva vršnjačkog elektroničkog nasilja (vrijeđanje i ismijavanje, Isključivanje iz grupnih razgovora, dijeljenje intimnih slika i sl.), te bi ovu vrstu nasilja trebalo definirati u Pravilnik kako odvojenu podstavku."]
[261,"KLARA MAJETIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Novi stavak 4. podstavak i treba obuhvatiti i duhanske i nikotinske proizvode (cigarete, parilice, pušilice, nikotinske vrećice, itd.) jer su škole nepušački prostori, a takvi se proizvodi maloljetnicima ne bi smjeli niti prodavati prema postojećim zakonima. Nadalje, dok se zakonski ne zabrani i prodaja energetskih pića maloljetnicima, smatram potrebnim zabraniti unošenje i konzumaciju istih u škole jer energetska pića dokazano štete djeci, koja ih konzumiraju i prekomjereno i najčešće u neznanju o sastavu i utjecaju tih pića.\nNovi stavak 4. podstavak j \"dovođenje ili pomaganje prilikom dolaska neovlaštenim osobama koje su nanijele štetu osobama ili imovini u prostoru škole ili na drugome mjestu gdje se održava odgojno-obrazovni rad\" u svojoj trenutnoj formulaciji zabranjuje samo dovođenje ili pomaganje neovlaštenih osoba *koje su nanijele štetu* - zašto je nanošenje štete jedini uvjet koji zabranjuje dovođenje neovlaštenih osoba, posebno u vrijeme kada škole zapošljavaju operativne djelatnike, nakon tragedije u Prečkom i sl.? Potrebno je drugačije formulirati jer je u trenutnku nanošenja štete prekasno.\nNa kraju bih još samo komentirala da je prava šteta, uistinu propuštena prilika, to što nije definirano neko ograničenje roditeljskih ispričnica. Broj izostanaka, posebno na dane pisanih provjera znanja, obara rekorde iz nastavne godine u nastavnu godinu."]
[262,"SANDRA STANKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","U potpunosti se slažem s prijedlogom o nedopuštenom korištenju komunikacijsko-informatičke tehnologije u svim prostorima škole.\nS iznimnim odobravanjem pozdravljam ovaj prijedlog jer će učenici ponovno početi komunicirati i jačati svoje socijalne vještine s kolegama, a ne s tehnologojom.\nDodala bih još zabranu unošenja i konzumiranja energetskih napitaka u školi."]
[263,"JOSIP KLIČINOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Ne vidim razlog da se iz članka 3, stavak 2, podstavak \"(e) pomaganje ili poticanje ulaska neovlaštenih osoba u školski prostor\" u potpunosti izbriše. U stavku 4 je dodan podstavak \"(f) dovođenje ili pomaganje prilikom ulaska neovlaštenim osobama koje su nanijele štetu osobama ili imovini u prostoru škole ili na drugome mjestu gdje se održava odgojno-obrazovni proces\".\n\nUkratko, mininstarstvo smatra da je posve u redu pomagati ili poticati ulazak neovlaštenim osobama. A kaznit će se samo ako su te neovlaštene osobe napravile štetu?!\n\nČlanak 3, stavak 2, podstavak (e) se nipošto ne smije obrisati! Ulazak neovlaštenih osoba u školski prostor remeti nastavni proces; nije materijalna šteta. Ali šteta jest. Žalosno je što ministarstvo smatra da je pomaganje ili poticanje ulaska neovlaštenih osoba u školski prostor (bez da se nanijela materijalna šteta) treba ukloniti iz pravilnika.\n\nDjelatnici za sigurnost sigurno ne mogu biti u svakom trenutku u svakom kutku škole, tako da je pokušaj izvlačenja na to besmislen. Učenik može nekkom pomoći da uđe i kroz prozor. I taj učenik neće biti kažnjen, osim u slučaju da je nastala materijalna šteta.\n\nU stavku 4 dodaje se podstavak \"(k) koji uništavanjem imovine nanošenjem VEĆE štete.....\" Što je to VEĆA šteta i kojim metrom se to mjeri? Šteta je šteta. Bila ona razbijena klupa, razbijen prozor.... Stoga predlažem ukloniti dio \"veće\". Ako je učenik uništio imovinu, oštetio je imovinu. Na školi je tu da napravi svoj test razmjernosti i procijeni li je li ta šteta velika ili mala. Ovako da ministarstvo kaže VEĆA šteta, a pritom ne kaže što je to VEĆA šteta vodi samo u razmišljanje \"ma ovo je mala šteta\".\n\nU istom stavku je i podstavak \"(l) udaranje, sudjelovanje u tučnjavi i druga ponašanja koja mogu ugroziti sigurnost samog učenika ili druge osobe..., ali bez težih posljedica\". Ovo je TEŠKO neprihvatljivo ponašanje??? Na svakoj školi ponosno stoji ploča \"Mjesto nulte tolerancije na nasilje\", a onda nasilje smatramo teškim neprihvatljivim ponašanjem i još ministarstvo kaže \"bez težih posljedica\"? Svako nasilje u instituciji koja je deklarativno mjesto nulte tolerancije na nasilje treba biti OSOBITO TEŠKO NEPRIHVATLJIVO PONAŠANJE, inače te ploče možemo skinuti sa škola. I pri tome nema \"teške\" i \"lakše\" posljedice. Uostalom, tko procjenjuje što je \"teška\", a što \"laka\" posljedice? Je li psihičko stanje ozlijeđenog \"teško\" ili \"lako\"? Tko to mjeri i kojim metrom? Slomljena noga je \"teško\", ali je psihička trauma \"laka\"?\n\nPonavljam - nasilje je nasilje! Škole na ulazu ponosno drže ploču \"mjesto nulte tolerancije na nasilje\". Nedopustivo je da se nasilje smatra tešlkim ako nema posljedice, a osobito teškim ako ima. Nasilje je uvijek OSOBITO TEŠKO NEPRIHVATLJIVO PONAŠANJE."]
[264,"IVANA MILETIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani,\npozdravljam volju da se uvedu promjene u postojeći spomenuti Pravilnik. \nPrimjećujem da još uvijek izostaje podstavak koji bi služio kao deterent neprihvatljivom ponašanju učenika koji organizirano i kolektivno napuštaju nastavu, posebice u vrijeme zakazane provjere znanja. Ovakav Pravilnik to ne sankcionira jasno i dopušta roditeljima da pravdaju iznenadne grupne odlaske s nastave najrazličitijim razlozima u zakonskom roku od nekoliko dana. Predlažem da se uvrsti u Pravilnik (članak 3, stavak 2) i podstavak o nenajavljenim grupnim odlascima  učenika čime bi se potaklo odgovorno ponašanje učenika i pridonijelo borbi protiv ogromnog broja izostanaka. Naime, proteklih školskih godina u Hrvatskoj  učenici su izostali preko 40 milijuna školskih sati godišnje što dokazuje da se radi o gorućem problemu u našem sustavu. Sada je vrijeme da se reagira u svrhu odgojne uloge škole i ovakvim podstavkom onemogući slična daljnja postupanja učenika i roditelja."]
[265,"SERGEJ PAVLEK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani potrebno je pravilnikom definirati i broj isprika roditelja po obrazovnom razdoblju, jer pojedini učenici i roditelji iskorištavaju mogućnost opravdavanja izostanaka učenika više dana više puta u polugodištu (praktički učenici mogu svaki tjedan izostati od jedan do tri dana). Slažem se s gosp. Markom Sikiricom - kibernetičko nasilje."]
[266,"AELITA JURAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Poštovani,\npredložila bih nadopunu stavka 4. podstavak i) unošenje i konzumacija energetskih pića što je velik problem u OŠ. Škole su uglavnom nemoćne jer roditelji podupiru ponašanja svoje djece te bi pravilnik trebao donijeti i jasne preventivne korake koje škole mogu poduzeti osim prijave centru za socijalnu skrb te se nakon toga više ništa ne događa. Pravilnik i pedagoške mjere moraju biti usklađene sa zakonom jer su u OŠ maloljetni učenici i roditelji posljednjih godina uzimaju odvjetnike čak i ako je izrečena mjera opomene što predstavlja jasnu prijetnju odgojno-obrazovnim radnicima. Odgojno-obrazovni radnici prije svega imaju obvezu poučavati, no nažalost, od njih se traži da budu odvjetnici, pravnici, psiholozi, psihijatri itd. Primarna uloga poučavanja sve više izostaje jer roditelji ne ostvaruju svoje obveze i prolaze bez posljedica. \nIsto tako smatram da se se treba izbrisati sintagma u podstavku l) \"bez težih posljedica\" - kako je moguće u doba eskalacije nasilja maloljetnih osoba govoriti da tučnjava ili udaranje može biti bez posljedica!!??"]
[267,"MARKO SIKIRICA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Predlažem uvađanje novog stavka pravilnika koji definira pedagoške mjere za kibernetičko nasilje učenika prema učeniku i rizično ponašanje učenika na internetu. Škola je ODGOJNO obrazovna ustanova i kao takva trebala bi prije svega takve oblike ponašanja učenika i ne reagiranje roditelja tih učenika prijavljivati centru za socijalni rad, a ne ako roditelj zlostavljanog djeteta ne dopusti svojem djetetu da ide u okolinu koja ne zna eliminirati i riješiti problem zlostavljača ili nasilnika."]
[268,"MARKO SIKIRICA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Smatram da je informacijsko-komunikacijska tehnologija kao termin preširok da bi se cijeli spektar uređaja isključivao iz korištenja, štoviše, ako se pojavi kakav informacijsko-komunikacijski uređaj koji poboljšava sigurnost djece u školi sada i u budućnosti, automatski se to korištenje pravilnikom isključuje, odnosno škole moraju donositi posebna pravila. Osim toga, kako je napisano u prijedlogu, ispada da škola može i odobriti korištenje mobilnih uređaja, samo ih mora definirati kao \"u druge svrhe\", što je opet besmislica pravilnika. Ne znam zašto se stigmatiziraju isključivo učenici osnovnih škola, ako se mobilni uređaji zabranjuju u školama, onda to treba vrijediti i za srednje škole. \nCijeli prijedlog članka je zapravo samo gramatički preformulirani i presloženi tekst već starog pravilnika bez ikakvih noviteta."]
[269,"MISLAV ZEMLJAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Može li se u stavku 3. ili 4. jasno navesti zabrana unošenja pirotehničkih sredstava u prostor škole?"]
[270,"PETAR TOMIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Zašto se korištenje informacijsko-komunikacijske tehnologije u prostorima škole smatra nedopuštenim samo u osnovnim školama?\nMože li se promijeniti fraziranje stavka \"d) korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja u svim prostorima osnovne škole osim u edukativne, zdravstvene i druge svrhe uz odobrenje škole\" tako da se ispusti riječ \"osnovna\" te omogućiti srednjim školama da putem vlastitog Statuta mogu dozvoliti korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja. Na taj način bi se potaknula autonomija odgojno-obrazovnih ustanova te im se istovremeno dao alat za nošenje sa svima nam znanim problemom današnjice, prekomjernim vremenom provedenim na mobilnim uređajima."]
[271,"MARIJAN RENDIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 1.","Postoji jedna \"rupa\" u zakonu. Učenik ne smije unijeti psihoaktivna sredstva, alkohol i drogu, no ono što je zbog pravilnika o zaštiti osobnih podataka problem što škola ne može dojaviti npr. policijskoj upravi da taj učenik konzumira sredstva(jer u većini slučajeva je riječ o malodobnom djetetu) i tada javni službenici ne mogu nadzirati malodobno dijete tj. roditelje. Jedino što trenutno škola može je reći da učenici konzumiraju i na kojoj lokaciji te onda kad ih policajac uhvati na djelu mogu biti kažnjeni, a rijetko tko će u školi patrolirati i tražiti tko ima drogu,a tko ne. Radnici škole nisu studirali kriminalistiku da istražuju. Oni služe kako bi provodili apstinenciju među mladima protiv navedenih ovisnosti."]
[272,"TATJANA VUKADINOVIĆ KALAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani, \nsmatram da su članak stavak 7 i 8 članka 2 nedopustivi u demokratskom društvu i da se trebaju brisati iz prijedloga izmjena i dopuna ovog pravilnika.\nČlankom 2. stavkom 7. direktno se i otvoreno krši temeljno demokratsko pravo čovjeka na izražavanje mišljenja što je protivno čl. 38. Ustava RH i neprikriveno provođenje cenzure koja je istim člankom zabranjena. Bilo bi bolje da razmišljate u smjeru dijaloga s roditeljima i djelatnicima obrazovnog sustava koji upozoravaju na duboke i opasne propuste u radu sustava umjesto da im zabranjujete da na to ukazuju.\nČlankom 2. stavkom 8. koji glasi\" Ukoliko škola ima informaciju da roditelji iz različitih razloga ne dopuštaju djetetu odlazak u školu dužni su o tome obavijestiti nadležni područni ured HZZSR\" otvarate mogućnost zlouporabama i manipulacijama \"informacijama\" koje škola dobiva iz neprovjerenih izvora i nepotrebno opterećujete i školu i centar za socijalni rad. Ako roditelj neće poslati dijete u školu, ne mora jer ste mu ovim Pravilnikom omogućili da gotovo neograničeno opravdava izostanke svog djeteta. Ali ste ovim stavkom dozvolili \"susjedu s kojim je u sukobu zbog trešnje na međi dvorišta\" da mu lažnom prijavom školi stvara poteškoće u borbi s administracijom. Također ste posao liječnika koji treba izdati liječničku ispričnicu ako je dijete bolesno, prevalili na socijalni rad koji treba istraživati zašto dijete ne ide u školu. I do sada je škola reagirala na primjeren način ako je uočila nedostatnu roditeljsku brigu za dijete. Koji je motiv ovog stavka?"]
[273,"NATAŠA PAĆELAT","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani, \npredlažem da se čl.4. st. 3. važećeg Pravilnika, u kojemu piše da roditelj može više puta godišnje opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana izmjeni tako da se riječi \"više puta godišnje\" zamijene riječima \"najviše dvaput tijekom svakog polugodišta\" Dakle,  prijedlog je da stavak 3. članka 4. glasi: \"Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\"\nPrepuštanjem roditeljima neograničen broj opravdavanja dolazimo do apsurdne situacije u kojoj roditelji opravdaju tri dana, učenik se pojavi u školi dan ili dva, a nakon toga opet izostane tri dana i tako unedogled. Nadalje, kakva se poruka šalje mladima ovakvim toleriranjem i opravdavanjem lažnih isprika za izostanke? Čemu savjetovanje ukoliko se ne uvažava mišljenje struke? \n\nTakođer, upućivanje na predmetni ispit trebalo bi biti točno određeno Pravilnikom, potrebno je jasno odrediti granični postotak izostanaka, a ne prepuštati odluku isključivo procjeni nastavnika i samovolji škola jer imamo stanje da neke škole šalju učenike na predmetni ispit već s 20 % izostanaka, a onda inspekcija tu odluku poništi, dok se u nekim školama toleriraju izostanci kako ne bi bilo posla s inspekcijom. Kako bi bilo reda potrebna su jasna i nedvosmislena pravila. \n\n\nSmatram da je odredba članka 2. stavka 7. ne uvažava situacije u kojima je protest roditelja možda  jedini način zaštite sigurnosti djece u ekstremnim slučajevima. Automatsko neopravdavanje takvih sati bez iznimke krši prava djeteta."]
[274,"JOSIP BRAJKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani, predlažem da se  čl.4. st. 3. važećeg Pravilnika, u kojemu piše da roditelj može više puta godišnje opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana izmjeni tako da se riječi \"više puta godišnje\" zamijene riječima \"najviše dvaput tijekom svakog polugodišta\"\nMoj je prijedlog da stavak 3. članka 4. glasi:\n\"Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\""]
[275,"KATARINA BRAJDIĆ DIVŠIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Članak 2, st.7- predlažem brisanje. Pravo na slobodu izražavanja izvodi se iz ukupnog ustavnog sustava i načela demokracije i ljudskih prava (npr. čl. 6., 15. i 16. Ustava o vladavini prava i ljudskim pravima), što obuhvaća slobodu izražavanja mišljenja i stavova građana.  Odbacivanje opravdanja izostanka isključivo zato što je uzrok nezadovoljstvo i protest može biti tumačeno kao nepriznavanje  i neuvažavanje drugačijeg mišljenja, što je u suprotnosti s demokratskim načelima koja Ustav štiti."]
[276,"IVAN POPČEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Prijedlog izmjene članka 4. stavak 3. Umjesto izraza „više puta godišnje“ predlažem izmjenu „dva puta u polugodištu“. Nakon predloženih izmjena članak 4. stavak 3. glasi: (3) Roditelj može, dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\nObrazloženje: Izmjene Pravilnika trebaju pokazati nakanu MZOM-a da stane na kraj neograničenom opravdavanju izostanaka učenika bez ikakve liječničke dokumentacije. Roditelji trebaju imati mogućnost opravdati izostanke djeteta bez liječničke ispričnice, ali ograničeno, kako bi se prevenirala mogućnost izbjegavanja testova, ispitivanja i sl. To nanosi štetu učenicima."]
[277,"ŽELJKA RAZMAN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani, vezano uz izostanke učenike, dodala bi da je potrebno uzvrstiti u Pravilnik, da 40% i više  izostanka s nastave određenog predmeta ima za posljedicu upućivanje  učenika na polaganje predmetnog ispita iz tog predmeta."]
[278,"SNJEŽANA VUK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Prijedlog izmjene članka 4. stavak 3.\n\nUmjesto riječi „više puta godišnje“ predlažemo novi tekst „dva puta u polugodištu“\n\nNakon predloženih izmjena članak 4. stavak 3. glasi:\n\n(3) Roditelj može, dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\n\nObrazloženje:\nIzmjene Pravilnika moraju jasno pokazati nakanu MZOM-a da se uhvati u koštac s rak ranom srednjoškolskog sustava, a to je neograničeno opravdavanje izostanaka učenika bez ikakve liječničke dokumentacije. Roditelji trebaju imati mogućnost pravdati izostanke djeteta bez liječničke ispričnice, ali se ograničeno, kako bi se prevenirala mogućnost izbjegavanja testova, ispitivanja i sl. (čega smo u srednjim školama itekako svjesni). To nanosi štetu učenicima."]
[279,"KSANDRA SINOŽIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani, zašto se pedagoška mjera mora izreći najkasnije 15 dana od saznanja za neprihvatljivo ponašanje? Nekada je to prekratak rok. L.p."]
[280,"TEA ŠUMBERAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlažem da se u članku 4. stavku 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“, tako da stavak glasi:\n\n„Roditelj može najviše dvaput tijekom svakog polugodišta opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, za koji nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem, sukladno stavku 2. ovoga članka.“\n\nObrazloženje:\nU praksi je vidljivo da učenici prekomjerno izostaju s nastave, što može imati negativne posljedice na njihova obrazovna postignuća, socijalni razvoj te psihičko zdravlje."]
[281,"IVA MILARDOVIĆ ŠTIMAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","GRAD ZAGREB:\nPredlaže se izmjena članka 4. stavka 3. na način da glasi:\n\n(3) Roditelj može opravdati izostanak svoga djeteta, za koji nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka, najviše tri dana po polugodištu. Opravdanje roditelja iz ovog stavka odnosi se na cijeli dan bez obzira na broj sati izostanka u tom danu.\n\nObrazloženje prijedloga:\nPredložena izmjena ima za cilj zaštititi interes učenika i ograničiti mogućnost zlouporabe postojećeg pravnog rješenja, odnosno prekomjernog korištenja instrumenta roditeljskog opravdavanja izostanaka, uz istovremeno zadržavanje fleksibilnosti za izvanredne i nepredvidive situacije.\n \nNaime, učenici hrvatskih osnovnih i srednjih škola u protekloj su školskoj godini ostvarili 40,2 milijuna sati izostanaka, što u prosjeku iznosi 90 sati po učeniku godišnje. Čak 98,3 % tih izostanaka bilo je evidentirano kao opravdano.\n \nZa usporedbu, u školskoj godini 2015./2016. (prije no što je roditeljima uvedena mogućnost neograničenog opravdavanja izostanka učenicima do tri dana), zabilježeno je 29,1 milijuna izostanaka, od čega 96,5% opravdanih. Riječ je, dakle, o povećanju od čak 11 milijuna izostanaka, iako je broj učenika u istom razdoblju pao za čak 41.670.\n \nIstovremeno, unatoč drastičnom povećanju broja izostanaka, broj neopravdanih izostanaka smanjen je za 317 tisuća u odnosu na 2015./2016., što jasno pokazuje da se znatan dio izostanaka koji bi trebali biti evidentirani kao neopravdani, prikazuje kao opravdan.\n \nZaključno, učestali izostanci s nastave imaju negativne odgojne i obrazovne učinke: doprinose slabijim obrazovnim postignućima, narušavaju radnu disciplinu, otežavaju kontinuitet učenja te mogu doprinijeti stavu učenika da redovito sudjelovanje u nastavi predstavlja izbor, a ne temeljnu obvezu. Imajući u vidu interes djece, nužno je postrožiti postojeći model.\n \nZbog svega navedenog, Pravilnik bi trebao restriktivnije urediti pitanje roditeljskog opravdavanja učeničkih izostanaka s nastave, odnosno osnažiti instrumente  prevencije neodgovornog odnosa učenika i roditelja prema školskim obvezama. Prilikom donošenja izmjena i dopuna Pravilnika potrebno je, dakako, uvažiti i mišljenja drugih struka, no opterećenja drugih sustava, osobito zdravstvenog, ne mogu imati prednost pred pravima učenika."]
[282,"KATARINA TABAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlažem da se stavak 7. i stavak 8. članka 4. uopće ne uvrštavaju jer omogućuju da se djeca koje su žrtve nasilja i dalje izlažu nasilju s obzirom da je sustav trom i neučinkovit kada treba brzo reagirati i zaustaviti nasilje. Roditelji kada ne mogu nikako drugačije potaknuti sustav na djelovanje, imaju pravo izboriti se za svoju djecu i obustavom nastavnog procesa. Sustav ovim stavcima izjednačava žrtvu i nasilnika, te će bespotrebno opteretiti Hrvatski zavod za socijalni rad besmislenim prijavama."]
[283,"MARINETA PAVLOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Članak 2. stavka 7.\n\nOdredba kojom se izostanci zbog nezadovoljstva ili protesta smatraju neopravdanim ne uzima u obzir situacije u kojima roditelji privremeno ne upućuju djete u školu zbog pogoršanja zdravstvenog  stanja ili psihičkog stanja učenika s TUR (anksioznost , burout,traume od nasilja).\n\nPredlaže se dopuna stavke 7.\n„Ova se odredba ne odnosi na izostanke učenika s TUR kad je izostanak posljedica pogoršanja zdravstvenog stanja ili psihičkog stanja učenika ,  i uz obavezu komunikacije roditelja sa školom,stručnom službom ili nadležnim liječnikom.\n\nČlanak 2. stavka 8.\n\nPrijedlog dopune :\n„Prije kontaktiranja Hrvatskog zavoda za socijalni rad škola je obavezna provesti stručnu procjenu uz sudjelovanje roditelja,pedagoga,psihologa,eduk.rehabilitatora\n, kako bi se utvrdilo proizlazi li ponašanje iz teškoća u razvoju ili drugih okolnosti.\"\n\nZa radni tim GI \"Pomozimo djeci s invaliditetom \""]
[284,"VALERIJA KALINIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Vezano na Pravilnik o izmjenama i dopunama za izricanje pedagoških mjera, na znam kako se tu uklapa Članak 2 Stavak 7 i Stavak 8 sa kojim se apsolutno kao roditelji ne slažem! U slučaju ako Ministarstvo obrazovanja niti škola nije u mogućnosti, nema volje, želje niti instrumente kako riješiti vršnjačko nasilje u razredu i  po školama, ista škola NEMA PRAVO uplitati Hrvatski zavod za socijalni rad U SLUČAJU ŽRTVE vršnjačkog nasilja i mene kao roditelja, već isključivo i samo neka škola rješava nasilnika i roditelja nasilnika preko policije i HZSR. Ja kao roditelj nemam pravo biti nezadovoljan i moje dijete mora trpjeti nasilje, dok se nasilnik ponosno šeće školom (dok glumi savjetovanje sa stručnom službom škole gdje mu se još na lijepi način pokušava objasniti da ne smije biti nasilnik , a takav delikvent i dalje prijeti žrtvi koja po novom prijedlogu Članka 7 i 8 mora u školu jer nam inače prijeti prijava HZSR. Pa gdje toga ima!? NE i NE!"]
[285,"MIŠELA LOKOTAR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani,  smatram da je potrebno jasno navesti koliko puta godišnje roditelj može opravdati izostanak svog djeteta. U  pravilniku bi trebalo izbjegavati riječi \"više puta godišnje\" i točno navesti                                                                            broj dana. Smatram da bi to trebalo biti \"najviše dvaput tijekom svakog polugodišta\"."]
[286,"VEDRAN PAVLOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani,\n\nsmatram da je nepotrebno uvoditi u članku 4. nove stavke 7. i 8. iz razloga:\n\nšto je protuustavno po Ustavu RH (članak 35. – jamči se štovanje i pravna zaštita osobnog i obiteljskog života, dostojanstva, ugleda i časti; članak 62.– obitelj je pod osobitom zaštitom države; članak 63. – djeca uživaju posebnu zaštitu države; članak 64. - roditelji imaju dužnost odgajati djecu te pravo na samostalno odlučivanje o odgoju). Znači, ako programi u školi koji štete djetetu poput preventivnog programa Udruge CroMSIC u projektu The Talk na satu razrednika uče kako navući kondom na bananu, ja kao roditelj, a vjerujem i neki drugi roditelji, žele izostaviti svoje dijete sa tog sata. Ne ulazim ovdje o obaveznim i stručnim predmetima, ali neki popratni predmeti koji se vode kroz izvannastavnu aktivnost, a bez da se uključi roditelj, itekako želim da se makne ova dva navedena stavka kako bi roditelj imao pravo po Ustavu RH odgajati i zaštititi dijete od štetnog sadržaja u školi."]
[287,"LIDIJA KOZINA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani,\n\nSmatram da je potrebno zadržati jasno definiranu mogućnost opravdavanja izostanaka učenika od strane roditelja, uz istodobno propisivanje mehanizama praćenja i postupanja u slučaju učestalih ili sumnjivih izostanaka, radi sprječavanja zlouporabe i osiguravanja ujednačene prakse u školama. Pravilnikom bi trebalo precizirati i koliko puta godišnje roditelj može opravdati izostanak do 3 radna dana, jer se to u praksi često iskorištava.\n\nTakođer smatram opravdanim propisati da se izostanak učenika na dan pisane provjere znanja može opravdati isključivo liječničkom ispričnicom, kako bi se osigurala pravednost, jednakost među učenicima i vjerodostojnost sustava vrednovanja. Uz to, smatram da učenik, koji ima prevelik broj izostanaka, ne može savladati ishode i biti ocijenjen iz pojedinog nastavnog predmeta. Školama i nastavnicima treba omogućiti da stvore jasne kriterije u kojem slučaju učenici trebaju polagati predmetni ili razredni ispit te se  istih dosljedno pridržavati."]
[288,"VESNA GORAJŠČAN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlažem brisanje novih stavka 7. i 8. članka 4. u cijelosti."]
[289,"VESNA GORAJŠČAN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Smatram da su predložene izmjene čl. 4. st. 7. i 8. protuustavne i protuzakonite iz više razloga. \nNaime, odredbe su preopćenite slijedom čega nejasne i ostavljaju puno prostora za zloupotrebe, pogrešne interpretacije i arbitrarno postupanje od strane škole. Sankcija je prestroga, a k tome ne dozvoljava nikakve iznimke (bilo kakvu obranu ili razmatranje je li izostanak bio nužan, opravdan i sl.). \nPedagoške mjere se izriču učenicima (a ne roditeljima posredno preko djece), a njihovo izricanje temelji se i na principu pravednosti (zajamčeno u samom Pravilniku koji je predmetom izmjena i dopuna), što ovakve odredbe evidentno nisu.\nTakođer, predložene odredbe izravno krše sljedeće odredbe važećeg pravnog poretka Republike Hrvatske (izdvajam neke):\n- Ustavu RH (članak 35. – jamči se štovanje i pravna zaštita osobnog i obiteljskog života, dostojanstva, ugleda i časti; članak 62.– obitelj je pod osobitom zaštitom države; članak 63. – djeca uživaju posebnu zaštitu države; članak 64. - roditelji imaju dužnost odgajati djecu te pravo na samostalno odlučivanje o odgoju); \n- Konvenciji UN-a o pravima djeteta (članak 3. – najbolji interes djeteta mora biti prvenstveno razmatranje u svim postupanjima koja se tiču djece; članak 5. – poštivanje prava i odgovornosti roditelja u usmjeravanju djeteta; članak 12. – pravo djeteta da izrazi svoje mišljenje; članak 18. – roditelji imaju primarnu odgovornost za odgoj i razvoj djeteta; članak 19. – zaštita djeteta od svakog oblika psihičke ili emocionalne povrede; članak 29. – odgoj i obrazovanje moraju razvijati osobnost djeteta uz poštivanje roditeljskih uvjerenja); \n- Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (članak 8. – Pravo na poštivanje privatnog i obiteljskog života; članak 9. – Sloboda misli, savjesti i vjeroispovijedi);\n- Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama (čl. 4. - škola je ta koja je preuzela obvezu odgajati i obrazovati učenike u skladu s ljudskim pravima i pravima djece, za poštivanje različitosti i toleranciju te za aktivno i odgovorno sudjelovanje u demokratskom razvoju društva, osposobljavanje učenika za cjeloživotno učenje, što nije jednosmjerno odnosno kakav primjer škola na ovaj način pokazuje?;  čl. 5. st. 2. toč. 9. – promicanje odgojnih vrijednosti u skladu s pravom roditelja da samostalno odlučuju o odgoju djece; čl. 125. – ravnatelj surađuje s učenicima i roditeljima, itd. \nMora se imati u vidu da škola ne zamjenjuju roditelje, već nadopunjuje obiteljski odgoj, da je škola obvezna surađivati s roditeljima, da se odgojno-obrazovni rad mora provoditi uz zaštitu psihofizičkog razvoja djece te da škola mora osigurati sigurno i poticajno okruženje za svu djecu.\nNajbolji interes djeteta treba uvijek imati prioritet, nikako se ne smiju na brzinu i nepromišljeno „krpati rupe u sustavu“ odnosno ovakvih mjerama „pokazivati mišiće“ prema strani koja je slabija, a sve u nemoći da se problem sa cijelim školskim sustavom riješi na drugi način. \nZadirući u temeljna prava djece i njihovih roditelja zapravo se šalje poruka da svrha nije zaštititi djecu, već provesti institucionalni nadzor u kojem se djeca žele iskoristiti kao alat protiv vlastite obitelji. \nStoga predlažem povlačenje izmjena čl. 4. st. 7. i 8. u cijelosti."]
[290,"JOSIP GAŠPAR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani slažem se sa izmjenama gdje izostanak sa nastave zbog nezadovoljstva i protesta se neće moći opravdavati. No također smatram da bi trebalo ograničiti koliko puta tijekom godine dana sami roditelji mogu opravdavati izostanke svoje djece do 3 dana. Jer to roditelji učestalo zloupotrebljavaju pa pravdaju izostanke pod bolest iako učestalo dijete samo želi izbjeći pojedine obaveze."]
[291,"ŽELJKA DEMETERFI GUKOV","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","U članku 4. stavak (3) \"Roditelj može, više puta godišnje, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\" trebalo bi smanjiti mogućnost roditeljskog opravdavanja do tri radna dana (jer to znači da roditelj može učeniku svaki tjedan opravdati 4 dana, pon, uto, sri i još petak). Neka mogućnost roditeljskog opravdavanja bude ograničena na dva puta u polugodištu do tri uzastopna radna dana. Sve ostale izostanke treba opravdati liječničkom ispričnicom ili ispričnicom zbog sportskih obaveza ili nešto treće.\nIskorištavanje te mogućnosti roditeljskog opravdavanja kod dijela učenika rezultira velikim brojem izostanaka, neredovitim radom, neizvršavanjem obaveza i nesavladavanjem nastavnog gradiva."]
[292,"BRIGITA MATEKALO","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani,\nPravilnikom bi trebalo precizirati i koliko puta godišnje roditelj može opravdati do 3 radna dana izostanak jer se to svakako iskorištava. Uz to, točan postotak izostanaka učenika za upućivanje na predmetni ispit puno bi pomogao.\n\nSrdačno,\nBrigita Matekalo"]
[293,"JOSIPA PURETIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani,\nNe slažem se sa stavkom 7. I 8. Čl.2 (pogotovo ako se radi o vršnjačkom nasilju), jer to ide samo na štetu djeteta. Smatram da su to situacije u kojima roditelj treba i mora zadržati pravo odlučivanja o dobrobiti svojeg djetata, uz dogovor sa školom i nadležnim institucijama. Barem onaj vremenski period dok nasilnik ili nasilnici ne budu sankcionirani ili se ne pronađe način riješavanja problema. Ovo ide samo na štetu žrtve, dok se problem riješavanja nasilja u školi ne nudi. \n\nLp"]
[294,"PRAVOBRANITELJ ZA DJECU","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","U članku 2. dodaju se novi stavci 7. i 8. te se u spomenutom stavku 8. propisuje da je škola, ako ima informaciju da roditelji iz različitih razloga ne dopuštaju djetetu odlazak u školu, dužna o tome obavijestiti nadležni područni ured Hrvatskog zavoda za socijalni rad. \n\nPredlažemo, u članku 2. Prijedloga pravilnika kojim se u članku 4. Pravilnika dodaje novi stavak 8., u stavku 8., nakon riječi „Hrvatskog zavoda za socijalni rad“ dodati riječi: „koji će procijeniti potrebu za stručnim intervencijama i/ili poduzimanje mjera za zaštitu prava i dobrobiti djeteta“. \n\nTakođer, primjećujemo da je člankom 136. stavkom 4. ZOOSŠ-a propisano da je škola, ako roditelj učestalo zanemaruje obvezu brige o urednom izvršavanju školskih obveza i javljanja školi razloga izostanka u primjerenom roku, dužna o tome, osim obavijesti nadležnoj ustanovi socijalne skrbi, dostaviti obavijest i nadležnom upravnom tijelu županije odnosno Gradskog ureda Grada Zagreba nadležnog za obrazovanje, koji su dužni obavijestiti školu o poduzetim mjerama. S obzirom da se radi o obvezi roditelja da brine o redovitom pohađanju škole i izvršavanju školskih obveza, predlažemo radi ujednačenog postupanja u Prijedlogu pravilnika, u odnosu na spomenutu odredbu ZOOSŠ-a, uskladiti obvezu obavještavanja nadležnog/nadležnih tijela, te propisati u članku 2. Prijedloga pravilnika, u novom stavku 8. koji se dodaje u članak 4., ili u novom stavku 9., obvezu škole da zatraži izvještaj o poduzetim radnjama, kao što je propisano i člankom 3. Prijedloga pravilnika u novom stavku 5. koji se dodaje u članak 8."]
[295,"PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Dodatno; Odredbu članka 4. stavka 3. Pravilnika koja glasi:\n\n „3) Roditelj može, više puta godišnje, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“ \n\nPredlažemo da se mogućnost opravdavanja izostanaka od strane roditelja ograniči na način da odredba glasi:\n\n„Roditelj može jednom godišnje opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovog članka“."]
[296,"PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Članak 2. izmjena i dopuna Pravilnika kojim se mijenja članak 4. na način da se  dodaje stavak 7. koji glasi:\n„(7) Izostanak učenika s nastave zbog izražavanja nezadovoljstva i protesta učenika ili roditelja smatra se izostankom iz stavka 6. ovog članka i ne može se opravdati.“\n\nPredlažemo odredbu dopuniti na način da se utvrde i propišu ponašanja koja se smatraju izražavanjem nezadovoljstva i protestom učenika ili roditelja jer ovako nije potpuna."]
[297,"ANTONIJA BRONIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani, ne slažem se sa stavkom 7 i 8 člankom 2 jer ide isključivo na štetu žrtve, predlažem prvo novčane kazne za roditelje/skrbnike/odgajatelje djece nasilnika te drugo isključenje/suspendiranje nasilnika kako bi mu se u tom periodu pružila adekvatna skrb centra. Lp"]
[298,"MATIJA BUDIMIR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovane i poštovani, predlažem da u članku 5. stavak 5 promijeni i glasi: \n\"Pedagoška mjera opomene mora se izreći najkasnije 15 dana od saznanja za (posljednje) neprihvatljivo ponašanje učenika zbog kojeg se izriče.\nPedagoška mjera ukora mora se izreći najkasnije 21 dan od saznanja za (posljednje) neprihvatljivo ponašanje učenika zbog kojeg se izriče.\"\nNavedeno predlažem jer se dogode situacije kad je za izricanje ukora 15 dana prekratak rok (funkcioniranje ustanove, funkcioniranje kolegijalnog tijela, komunikacija s roditeljima i eventualno dolazak roditelja u školu i sl.)."]
[299,"MATIJA BUDIMIR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovane i poštovani, predlažem da se u članku 5. stavak 2 brišu riječi \"načinu prikupljanja informacija\". Ta formulacija glasi kao da je iz neke istrage saborskog povjerenstva o djelovanju represivnog aparata ili da upućuje na nezakonito prikupljanje dokaza. U smislu škole i pedagoških mjera bitno je, valjda, koje su se informacije prikupile i kako da se pomogne učenicima, roditeljima, djelatnicima..."]
[300,"MATIJA BUDIMIR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovane i poštovani, predlažem da se u članku 4. stavak 3 doda ovakva nova rečenicai: \"Roditelj, skrbnik ili odgajatelj mogu na opisani način opravdati do ukupno 9 dana u jednoj školskoj godini\". Predlažem navedeno kao kompromis između želje Ministarstva i prosvjetnih djelatnika da se reducira štetno nedolaženje (ili dolaženje prema izboru) na nastavu te želje i mogućnosti liječnika i roditelja. Mislim da je sasvim dovoljno da roditelj može svom djetetu opravdati do 3 prehlade, gripe i sl. u jednoj školskoj godini (ako ih je više, bilo bi ipak potrebno da tog učenika pregleda liječnik)."]
[301,"MATIJA BUDIMIR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovane i poštovani, predlažem da u članku 4. stavak 3 umjesto riječi \"Roditelj može\" budu riječi \"Roditelj, skrbnik ili odgajatelj mogu\". Predlažem navedeno zbog preciznosti."]
[302,"MARCELA PETRAVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Mislim da umjesto da se žrtve prisiljava da idu u školu bi trebao biti naglasak na tome da se osumnjičenima za nasilje zabrani pohađanje nastave i ulazak u školu dok im se ne dokaže nevinost ili ne odrade raznorazne terapije psiho, radne i sl. i dok specijalistiski nalaz psihijatra ne kaze da smiju u skolu."]
[303,"MARTINA BLAŽEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Ne slažem se s isključivošću ovog članka jer postoje situacije koje su za dobrobit djeteta, a za koje ponekad niti učitelji ne znaju da su potencijalno opasne, te roditelj kao osoba od povjerenja djeteta ima pravo , naravno uz pristojno objašnjenje razredniku, ne poslati dijete u školu . Svakako se treba obratiti razredniku/str.suradniku kako bi se problem riješio."]
[304,"FRANCES NOVOSEL","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani,\nmislim da je potrebno ograničiti koliko puta roditelj može opravdati djetetu izostanak od tri uzastopna dana. Inače dolazimo u situaciju da učenik izostane tri dana koje roditelj ispriča, četvrti dan dođe na nastavu i onda opet izostane iduća dva ili tri dana. Ovako napisan članak implicira da roditelj može unedogled ispričavati izostanke svog djeteeta, tri po tri dana. Smatram da bi to trebalo biti ograničeno na najviše dva do tri puta po polugodištu. Za sve ostale izostanke potrebno je dostaviti liječničku ispričnicu, ako je uzrok bolest. Ako dijete ima neku tegobu, liječnik može početkom školske godine dati potvrdu koja bi opravdavala te pojedinačne izostanke."]
[305,"KRISTINA KAŠNAR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani, ne slažem se sa člankom 2, stavkom 7 jer smatram da će time biti oštećeni oni učenici koji trpe bilo koji vid nasilja, a koje se u maloljetničkim krugovima sporo ili neadekvatno riješava. S obzirom na dosadašnja iskustva roditelja, sve institucije zatvaraju oči, dok ne dođe voda do grla, a ispaštaju djeca koja su oštećena. Razmislite kakvu poruku šaljemo djeci koja moraju dolaziti u školu, gledati zlostavljača, trpiti svakodnevno nasilje i biti u svakodnevnom strahu, znajući da nasilniku nitko ništa ne može. Razmislite kako će se to odraziti na tu djecu. Umjesto ovakvih represivnih mjera, možda da uvedete kazne za sve one koji znaju za nasilje, ali ga guraju pod tepih?! Za roditelje čija djeca sustavno maltretiraju ostalu djecu?! Za nastavnike koji ne vide problem krj zdravih očiju itd.. Ali za stvarno, a ne da to bude mrtvo slovo na papiru, kao do sada!"]
[306,"LAURA SMOLEK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Ne slažem se s ovako formuliranom odredbom jer se njome roditeljima u potpunosti oduzima mogućnost da u iznimnim situacijama zaštite dijete koje trpi nasilje u školi. Iako je točno da postoji rizik zlouporabe od strane pojedinih roditelja, smatram da se ovim rješenjem ne pravi jasna razlika između neopravdanog izostajanja i stvarnih, ozbiljnih slučajeva ugroze dobrobiti djeteta.\n\nRoditelj čije dijete doživljava nasilje često nema učinkovito i brzo rješenje, a obveza slanja djeteta u okruženje u kojem je izloženo fizičkom ili psihičkom nasilju može imati dugoročne posljedice na njegovo zdravlje i razvoj. Oduzimanjem ove mogućnosti roditeljima uklanja se i posljednji mehanizam zaštite djeteta u situacijama kada škola ne reagira pravodobno ili adekvatno.\n\nSmatram da bi ova odredba trebala biti preciznije i uravnoteženije formulirana, primjerice uvođenjem jasnih kriterija za iznimne slučajeve. Kao moguće rješenje predlažem da roditelj bude dužan predočiti liječničku ispričnicu za dijete koje izostaje s nastave na dan ispita, ispitivanja i sličnih oblika provjere znanja. U slučajevima kada roditelj povlači dijete iz škole zbog nasilja koje se nad njime provodi, škola bi trebala biti obvezna omogućiti privremeno povlačenje djeteta iz škole te osigurati nastavu na daljinu dok se slučaj nasilja ne riješi. Na taj bi se način spriječile zlouporabe u vidu roditeljskog opravdavanja izostanaka na dane provjere znanja kako bi se izbjegle loše ocjene, a istovremeno zaštitilo dijete kao najranjiviju stranu u sustavu."]
[307,"DANIJELA VLADIKA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Ne slažem se jer ako roditelj procjeni da škola nije sigurno mjesto za svoje dijete ima pravo ne poslati ga u takvo okruženje sve dok škola ne poduzme konkretne mjere zaštite djeteta. Danas imamo 100 primjera gdje škole nisu poduzele adekvatne mjere i roditelji su morali sami zaštiti svoju djecu u tolikoj mjeri da cijeli razredi nisu dolazili na nastavu. Prestanite prebacivati odgovornost na roditelje i uredite škole i školski sustav tako da može pružati sigurnost i potporu djeci. - (8) Ukoliko škola ima informaciju da roditelji iz različitih razloga ne dopuštaju djetetu odlazak u školu dužni su o tome obavijestiti nadležni područni ured Hrvatskog zavoda za socijalni rad.“"]
[308,"KIM ŠPILJAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Ne slažem se, jer ako roditelj procijeni za dobrobit samog djeteta, u manjku prave podrške da e to recimo potrebno ukoliko postoji neriješena situacija sa nasiljem ili slično, roditelj ond aima probleme i mora birati cime se prisiljava roditelja da postupa suprotno dobrobiti djeteta. Predlažem stavak u kojem bi se definiralo slične situacije te omogućilo roditelju da zaštiti svoje dijete unutar zakona.\n\nTakođer, u svijetu se veoma cijeni skolovanje kod kuće, tako da u budućnosti treba ostaviti opcije i za nove hibridne principe nastave"]
[309,"MARIJA REGELJA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Ne slažem se s novim stavcima 7. i 8. jer prema Ustavu i zakonima roditelji odlučuju o odgoju svoje djece (a time i (ne)slanjem djeteta u školu). Osim toga, u demokratskim sustavima građani imaju slobodu govora i pravo na izražavanje mišljenja pa samim time i pravo na protest, što stavak 7. direktno krši i za čiju formulaciju ne postoji nikakva osnova."]
[310,"KLAUDIO ČURIN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predložena odredba u dijelu sadržaja ne bi trebala biti uređena Pravilnikom o kriterijima za izricanje pedagoških mjera (dalje: Pravilnik), budući da je svrha izricanja pedagoških mjera „…da se njezinim izricanjem utječe na promjenu ponašanja učenika kojem je mjera izrečena te da bude poticaj na odgovorno i primjerno ponašanje drugim učenicima.“ Prema tome, dio odredbe kojim se određuje da se ne mogu opravdati izostanci „…zbog izražavanja nezadovoljstva i protesta […] roditelja…“ ne bi uopće smjela biti predmet uređenja Pravilnika, jer se pedagoška mjera izriče učeniku da bi se utjecalo na njegovo ponašanje, pa u tom smislu ne bi smjela biti izrečena učeniku zbog postupanja njegova roditelja.\n\nOsim toga, predloženim stavkom 8. zadire se u sadržaj koji je već adekvatno normiran  u odredbi članka 136. stavka 4. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi: „Ako roditelj učestalo zanemaruje obveze iz stavka 1. ovog članka, škola je dužna o tome obavijestiti nadležno upravno tijelo županije, odnosno Gradski ured i nadležnu ustanovu socijalne skrbi koji su dužni izvijestiti školu o poduzetim mjerama“, a na apstraktnijoj razini i u članku 70. Zakona.\n\nNavedene odredbe ne ovlašćuju Ministra da tu materiju uređuje podzakonskim aktima, pa bi uređenje takve materije Pravilnikom bilo postupanje ultra vires, protivno odredbama čl. 36. i 38. Zakona o sustavu državne uprave, koji jasno uređuju koja se materija može uređivati pravilnicima."]
[311,"DEJANA VARNICA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Smatram da je potrebno u članak 4., stavak 3. dodati ograničenje koliko puta roditelji mogu opravdati izostanak učenika u trajanju do tri radna dana. Ukoliko učenik zbog zdravstvenih problema mora češće izostajati iz škole, postoje i drugi oblici nastave koje se za te učenike može organizirati (nastava u kući, nastava na daljinu)."]
[312,"MARINA ŠOKČEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani,\npredlažem uvođenje ograničenja broja puta u kojem roditelj može opravdati djetetu izostanak od tri uzastopna dana. Smatram da bi to trebalo biti ograničeno na najviše dva do tri puta po polugodištu. Za sve ostale izostanke potrebno je dostaviti liječničku ispričnicu, ako je uzrok bolest. Ako dijete ima neku tegobu, liječnik  može početkom školske godine dati potvrdu koja bi opravdavala te pojedinačne izostanke."]
[313,"SUZANA SKLEPIĆ-ŠARIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani, roditeljsko opravdavanje izostanaka često prelazi granicu svoje svrhe. U praksi često imamo slučaj da roditelji opravdavaju izostanke upravo na dane pismenih ili usmenih provjera, kako dijete ne bi dobilo lošu ocjenu. U nekim slučajevima se čak izmišljaju razlozi izostanka, čime se šalje poruka da je izbjegavanje obaveza prihvatljivo rješenje. \nIzjava da se izostanak učenika s nastave zbog izražavanja nezadovoljstva ili protesta smatra neopravdanim otvara važno pitanje što zapravo znači protest u školskom kontekstu. Ako učenik ili roditelj zaista žele protestirati, tada bi to trebali jasno i otvoreno navesti, a ne skrivati se iza drugih razloga.\nU praksi, međutim, teško je očekivati da će roditelji iskreno napisati da dijete izostaje zbog protesta. Češće se događa da se izostanak opravda nejasnim ili izmišljenim razlozima – “zdravstvenim tegobama”, “obiteljskim obavezama” ili sličnim objašnjenjima. Razlog tome često nije stvarni protest, nego strah da će dijete dobiti lošu ocjenu, uvjerenje da je učitelj prestrog ili da je test pretežak i nepravedan. U takvim slučajevima izostanak ne služi izražavanju stava, nego izbjegavanju školske obveze.\nTakvo ponašanje dovodi do licemjerne situacije u kojoj se formalno poštuju pravila, ali se njihova svrha zaobilazi. Djeca tako uče da se problemi ne rješavaju dijalogom i argumentima, nego izbjegavanjem i prikrivanjem istine. Umjesto da se potiče otvorena komunikacija između roditelja, učenika i škole, stvara se klima nepovjerenja.\nAko se želi razlikovati opravdani izostanak od stvarnog protesta, važno je jasno definirati mehanizme za izražavanje nezadovoljstva – kroz razgovor, prigovor ili službeni zahtjev – dok bi izostanak s nastave trebao ostati iznimka, a ne sredstvo pritiska ili zaštite od loše ocjene.\nPravilnik bi trebao ograničiti  zloupotrebu opravdavanja izostanaka, a da pritom poštujemo pravo roditelja. Jedna od mogućnosti je uvođenje jasnog pravila da se roditeljska opravdavanja izostanaka mogu koristiti samo ograničen broj puta u polugodištu (primjerice 3 puta u polugodištu) , dok bi izostanci na dane ispita zahtijevali dodatnu potvrdu (npr. liječničku ili suglasnost razrednika). Tako bi se zadržala uloga roditelja, ali bi se spriječile česte manipulacije pravilnikom i potaknula veća odgovornost učenika.\nSa štovanjem\nSuzana Sklepić-Šarić, uč. savjetnik"]
[314,"ŽELJKA VARGIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Smatram da je odredba članka 2. stavka 7. prestroga jer ne uvažava situacije u kojima je protest roditelja jedini način zaštite sigurnosti djece u ekstremnim slučajevima. Automatsko neopravdavanje takvih sati bez iznimke je upitno"]
[315,"LIDIJA POCRNIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Ukoliko razrednik i stručna služba posumnjaju u pretjerano opravdavanje izostanka učenika s nastave od strane roditelja, potrebno  je učenika i roditelje uputiti kod školskog liječnika na savjetovanje o zdravlju učenika."]
[316,"MILVANA PAVLETIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani,\npredlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\nTakođer, predlažem promjenu stavka 3. članka 4. koji bi trebao glasiti: „Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[317,"ŠIME VALIDŽIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Izostanak iz škole zbog izražavanja nezadovoljstva i protesta treba biti opravdan i osoba koja trpi nasilje, prijetnje, krađu ili oštećivanje stvari, ruganje ili odbacivanje od strane društva treba imati pravo da odabere obrazovanje od kuće putem interneta i/ili knjiga.\n \nNeprihvatljivo je dodatno zagorčavati život takvim osobama. I dalje će se događati da kad 'većina' (nasiljem ili prijetnjama, ruganjem, krađom stvari, ignoriranjem i/ili isključenjem iz društva) zlostavlja osobu koja je po nečemu 'drugačija', tu 'većinu' nitko neće sankcionirati ali ako se zlostavljana osoba pobuni (odbijanjem ići u školu, uzvraćanjem prijetnji, lošem stavu prema školi ili društvu, držanjem sa strane, samoozljeđivanjem, spominjanjem samoubojstvu) onda će razne službene osobe tu osobu omalovažavati, okrivljavati, smatrati da ima \"problematično ponašanje\", tražiti da promijeni školu, upućivati psihijatru, i slično. Škola priprema učenike za život kao odrasla osoba pa se te pojave ponavljaju na fakultetu, u vojsci, na poslu i u društvu općenito. U svakom razredu (od 20 do 30 učenika), 1 do 3 osobe su žrtve ovakvog zlostavljanja ili odbacivanja, a to znači od 3-14% učeničke populacije.\n \nOsoba koja trpi zlostavljanje bi trebala imati pravo da se odluči za obrazovanje od kuće, a ako je ta osoba natprosječno inteligentna i/ili radišna onda bi trebala imati pravo na ubrzano školovanje, tako da može postići više tijekom života. Ako je osoba samotnjak onda bi joj trebalo dati savjet koja su zanimanja (u sklopu svojih sklonosti) prikladna za takve osobe (kao što je programiranje računala), da se ne dogodi da osoba iz neznanja odabere zanimanje u kojemu je za uspjeh važno biti prihvaćen od strane 'većine' i da se toj osobi nude samo nepoželjna radna mjesta.\n \nKao što postoji pomoć za učenike koje imaju poteškoće s matematikom, treba postojati pomoć za učenike koje imaju poteškoće u stvaranju međuljudskih odnosa (i tu ne mislim na psihijatrijsku pomoć nego savjetovanje o tome kako stvoriti međuljudske odnose, i to u slobodnom vremenu izvan škole da učenik ne doživi stigmatizaciju) i u fizičkim vještinama jer su osobe koje su slabije u sportu česta meta ruganja i odbacivanja."]
[318,"ANA DERENČINOVIĆ SHALA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani,\npredlažem ograničavanje broja puta tj. dopunu kojom će se točno navesti koliko puta roditelj može opravdati djetetu izostanak 3 dana uzastopce. Predlažem da se to ograniči na 2 puta po polugodištu. Za sve ostale izostanke valja tražiti liječničku ispričnicu.\nSrdačan pozdrav!\nAna Derenčinović Shala"]
[319,"TOMISLAV NOVOSEL","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlažem dopunu navedenog članka na način da se jasno propiše kako roditelj ne može opravdati izostanak učenika u slučaju kada je za taj dan bila najavljena provjera znanja. Smatram da je takva dopuna potrebna radi sprječavanja zlouporabe prava na roditeljsko opravdavanje izostanaka te radi osiguravanja jednakih uvjeta za sve učenike.\nU slučaju izostanka učenika na dan najavljene provjere znanja, izostanak bi se trebao opravdavati isključivo liječničkom potvrdom. Time bi se osigurala pravednost u vrednovanju, očuvala vjerodostojnost provjera znanja te olakšalo postupanje učiteljima u praksi."]
[320,"JELENA KOPAJTIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[321,"SANDRA ŠALAMON","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\nTakođer, predlažem promjenu stavka 3. članka 4. koji bi trebao glasiti: „Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[322,"ANITA KARLOVAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi \"više puta godišnje\" zamijene riječima \"najviše dvaput tijekom svakog polugodišta.\"  Stavak 3. članka 4.  \n\"Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera\" trebao bi glasiti: \"Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u \ntrajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\nNaime, veliki broj izostanaka postao je gorući problem u školama kojemu nastavnici, kao ni razrednici i ravnatelji ne mogu doskočiti jer su im postojećim \nformulacijama u pravilniku \"vezane ruke\". Izraz \"više puta godišnje\"  potpuno je nedorečen i neodređen te pruža mogućnosti beskonačnog opravdavanja izostanaka i  \nizbjegavanje školskih obaveza. To dalje dovodi do nemogućnosti ostvarenja ishoda i u konačnici, općeg nezadovoljstva i neuspjeha (negativne ocjene, dopunski rad, \nrazredni ispiti...). Zakonska odredba treba biti jasna i precizna i jedino takva može ići u korist obrazovnom sustavu i svima koji su u njega uključeni."]
[323,"KSENIJA KRALJ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani,\nPredlažem da se u članku 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi \"više puta godišnje\" zamjene riječima ,,najviše dva puta tijekom svakog polugodišta“. \nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera trebao bi glasiti: Roditelj može, najviše dva puta tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\nObrazloženje:\nDosadašnja praksa neograničenog puta opravdavanja izostanaka učenika do tri dana, pokazala je da se ovo pravo zloupotrebljava za izostanke učenika s ispita, termina predaje radova ili izostanke iz određenih predmeta, često samo za jedan dan.\nUvođenjem ograničavanja da roditelji opravdaju izostanke do 3 dana u samo dva navrata po polugodištu, spriječit će se daljnja zloupotreba postojećeg prava, potaknut će se učenike na  kontinuirano učenje i pravovremeno izvršavanje obveza i zadataka. Također, omogućit će se jednakovrijedno vrednovanje znanja svim učenicima.\n\nKsenija Kralj, dipl.ing.građ., nastavnica mentorica\nGraditeljska tehnička škola, Zagreb"]
[324,"GORDANA SVETOPETRIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Smatram da je potrebno jasnije i restriktivnije definirati mogućnost roditeljskog opravdavanja izostanaka učenika. Trenutačna praksa u školama pokazuje da neograničeno opravdavanje izostanaka od strane roditelja može dovesti do zlouporabe, smanjenja odgovornosti učenika te narušavanja kontinuiteta odgojno-obrazovnog procesa. Predlažem da se pravilnikom jasno propiše da roditelj može opravdati izostanak najviše dva puta godišnje, u trajanju do tri uzastopna dana po opravdanju, dok bi se svi duži ili učestaliji izostanci opravdavali isključivo liječničkom ili drugom službenom dokumentacijom. Na taj bi se način postigla ravnoteža između uvažavanja obiteljskih okolnosti i zaštite prava djeteta na redovito obrazovanje.\nDodatno, smatram da je stavak (7), kojim se propisuje da se izostanak učenika s nastave zbog izražavanja nezadovoljstva i protesta učenika ili roditelja ne može opravdati, nedovoljno jasan i preširoko formuliran. Nije jasno što se konkretno smatra izražavanjem nezadovoljstva i protestom, niti se razlikuju situacije proizvoljnog odbijanja dolaska u školu od onih u kojima postoje ozbiljni razlozi povezani s dobrobiti i sigurnošću učenika, poput konflikata, osjećaja ugroženosti ili narušenih odnosa u školskoj sredini.\nPostoji opasnost da se ovakvom formulacijom sve situacije roditeljske zabrinutosti ili neslaganja automatski tretiraju kao neopravdani izostanci, bez prethodnog uključivanja stručnih službi škole i bez pokušaja rješavanja problema u najboljem interesu djeteta. Smatram da bi pravilnikom trebalo jasnije definirati navedeni pojam te predvidjeti obvezno postupanje škole kroz razgovor i stručnu procjenu, a ne isključivo sankcioniranje učenika."]
[325,"ŽELJKO MATIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlažem izmjenu članka 4. stavka 3. važećeg Pravilnika na način da se tekst postojećeg stavka zamijeni sa:\n\n\"O opravdanosti izostanka s nastavnog sata za koji je odobrenje dao predmetni nastavnik odlučuje predmetni nastavnik i/ili razrednik. O opravdanosti izostanaka do 3 uzastopna dana odlučuje razrednik. O opravdanosti izostanaka do 7 uzastopnih dana odlučuje ravnatelj. O opravdanosti izostanaka do 15 uzastopnih dana odlučuje nastavničko vijeće.\"\n\nKao nastavnik s 30+ godina staža imao sam nebrojen broj slučajeva gdje je učenik cijeli dan bio u kafiću uz školu (5 metara) vidljiv svim predmetnim nastavnicima, razredniku a roditelj je \"pravdao\" izostanak bolešću, ležanjem u krevetu. Hoćemo li i dalje pravno štititi takvo neodgovorno i za sustav obrazovanja ponižavajuće ponašanje?\nU svim ostalim sustavima postoji mogućnost i obveza preispitivanja točnosti određenih izjava ... a ovdje se dopušta sustavno, masovno obmanjivanje i laganje?\nRoditelj može dati određenu izjavu no škola ima pravo preispitati istinitost iste. Potvrda liječnika kao službene osobe, u svrhu opravdavanja izostanaka, ima apsolutnu valjanost (bez obzira što ni ona nije uvijek apsolutno istinita)"]
[326,"LIDIJA KLENOVŠAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlažem da se u članku 4. stavku 3. važećeg Pravilnika riječi \"više puta godišnje \" zamijene riječima \"najviše dvaput tijekom polugodišta.\" \"Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta , opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\" Iz dugogodišnjeg razredničkog iskustva potvrđujem da roditelji opravdavaju sve što može poslužiti izostanku iz škole. Teško je meni kao razredniku i kao predmetnom profesoru prihvatiti da učenik tri dana nije u školi zatim dva dana jest pa opet tri dana nije i tako unedogled. Isto tako predlažem ukoliko se taj članak ne usvoji da se učenik upućuje na predmetni ispit ukoliko je iz nekog predmeta izostao 25% sati. Učenike trebamo odgajati i obrazovati u odgovornosti jer za pola godine neki od njih će krenuti u radni odnos i tada neće moći izostajati kao u školskim obvezama. Isto tako smatram da zdravstvene tegobe može opravdati samo liječnik liječničkom ispričnicom jer na taj način ujedno prati i zdravstveno stanje djeteta."]
[327,"SARA ĆALETA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlažem izmjenu članka 4. stavka 3. važećeg Pravilnika na način da se riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\nNavedeno smatram nužnim i neodgodivim radi znatnog porasta izostanaka učenika te posljedičnog slabijeg akademskog uspjeha. Roditelji sve češće opravdavaju izostanke bez utemeljenih razloga, čime se umanjuje odgojno-obrazovna odgovornost te otežava praćenje učenikovog kontinuiteta u radu i napredovanju."]
[328,"ŽELJKO MATIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","U stavku 8. \"različiti razlozi\" ne znače ništa i znače sve. Bolja bi bila definicija neprihvatljivih razloga.\n\n\"Ukoliko škola ima informaciju da roditelji iz neprihvatljivih razloga ne dopuštaju djetetu odlazak u školu dužni su o tome obavijestiti nadležni područni ured Hrvatskog zavoda za socijalni rad.“\nili \n\"Ukoliko škola ima informaciju da roditelji ne omogućavaju ili sprječavaju djetetu redoviti odlazak u školu dužni su o tome obavijestiti nadležni područni ured Hrvatskog zavoda za socijalni rad.“"]
[329,"ŽELJKO MATIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Novi stavak 7. je \"opasan\" i vjerojatno protuustavan jer nezadovoljstvo i protest može biti i društveno odgovorna i pohvalna aktivnost koja društvo čini zdravim. \nVećina dosadašnjih nezadovoljstava i protesta (kojih je bilo veoma malo) imali su opravdan razlog i sve se riješilo dijalogom. Negdje je trajalo duže, negdje kraće.\nNije u redu zakonskom prisilom ugušiti svaku mogućnost upoznavanja javnosti i viših nadležnih instanci s određenim problemom koji se ne rješava.\nZakonodavac ne radi ništa da se smanji prevelik broj izostanaka i odobrava se pravdanje i bez opravdanosti izostanka no \"nezadovoljstvo i protest\" učenika je naglašeno strogo kažnjivo neopravdanim izostankom. Onda očigledno sustav glumi da učimo djecu kako biti aktivni građani.\nZašto se uopće spominju roditelji? Zašto škola treba nadzirati jesu li roditelji (a i učenici) u nekom izražavanju nezadovoljstva ili protestu? Je li mjera vrijedi ako su organizatori, samo sudjeluju, ... \nŠkole trebaju imenovati školske ophodne patrole, parapolicije protiv nezadovoljstva i protesta učenika i roditelja a koje će patrolirati gradovima i selima?\nStoga, predloženi stavak 7. treba povući."]
[330,"SANJA ŠPOLJARIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Podržavam dodavanje stavka 8 članku 4 važećeg Pravilnika kojim se propisuje obveza škole da, u slučaju saznanja da roditelji iz raznih razloga ne dopuštaju djetetu pohađanje nastave, o tome obavijesti nadležni ured Hrvatskog zavoda za socijalni rad. Smatram da je ova dopuna izuzetno važna jer nastavnicima i školama napokon pruža jasno zakonsko uporište za postupanje u situacijama u kojima se učeniku sustavno onemogućava ostvarivanje prava na obrazovanje.  \n\nTakođer predlažem izmjenu članka 4 stavka 4 važećeg Pravilnika, kojom bi se mogućnost roditeljskog opravdavanja izostanaka u trajanju do tri radna dana jasno i precizno ograničila. Iako je opravdavanje izostanaka od strane roditelja nužno u određenim situacijama, trenutno rješenje omogućava njegovo neograničeno korištenje, što u praksi dovodi do prekomjernog izostajanja učenika s nastave.  Takva praksa potiče učenike na izbjegavanje obveza te otežava usvajanje obrazovnih ishoda. Jasnije definiranje i racionalno ograničavanje učestalosti roditeljskog opravdanja izostanaka šalje jasnu poruku o važnosti redovitog pohađanja nastave kao temeljne obrazovne obveze."]
[331,"DANIJEL OTO","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlažem izmjenu članka 4. stavka 3. važećeg Pravilnika na način da se riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\nU slučaju prihvaćanja prijedloga NSZSŠH, stavak 3. članka 4. Pravilnika glasio bi:\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“\nU praksi se nerijetko događa da roditelji opravdavaju izostanke bez stvarnih zdravstvenih razloga, štiteći dijete od moguće nespremnosti za ispite, provjere znanja ili izostanka motivacije za sudjelovanje u nastavi."]
[332,"BOJAN MAROK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“. \n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga NSZSŠH glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[333,"LJILJANA VIDOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga NSZSŠH glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“\n\nUčenik koji više puta u tijeku polugodišta izostaje zbog bolesti treba posjetiti liječnika jer očito samopomoć roditelja ne daje rezultate i dijete je kontinuirano bolesno. \nStručnost liječnika i potrebne pretrage su nezamjenjivi."]
[334,"SUZANA MATIJEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Smatram da ovaj prijedlog sadrži ograničavanje slobode izražavanja budući da nisu uzeti u obzir razlozi i kontekst. Nedostaje razgraničavanje maloljetnika i punoljetnog srednjoškolca. Spomenuto treba provoditi kao pojedinačnu procjenu. Formulacija \"iz različitih razloga \" je preširoka jer može dovesti do prečestih prijava i narušavanja povjerenja između škole i roditelja. Nije svaki izostanak zanemarivanje. Potrebno je odrediti tko prijavljuje Hrv. zavodu za socijalni rad jer nema svatko u školi pravo procjenjivati roditeljsko ponašnje. Takve prijave ne trebaju biti zamjena za stručni rad škole, pa bi bilo dobro dodati da se uz prijavu obavezno stavlja obrazloženje i dokumentacija stručnog tima škole."]
[335,"ANA BABIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","U prijedlogu se navodi da se izostanci nastali zbog izražavanja nezadovoljstva ili negodovanja učenika i/ili roditelja neće smatrati opravdanima, no nije jasno kako će se u praksi utvrđivati razlog izostanka. Takva neodređenost može dovesti do različitih tumačenja i neujednačene primjene pravilnika.\n\nTakođer smatram da je prevelika ovlast roditelja da opravdaju do tri uzastopna dana izostanaka, osobito u modularnoj nastavi, gdje se u kratkom razdoblju gubi velik broj nastavnih sati koje često nije moguće nadoknaditi. Zbog toga bi bilo opravdano smanjiti ovlasti roditelja u opravdavanju izostanaka, radi očuvanja kontinuiteta nastave i kvalitete odgojno-obrazovnog procesa."]
[336,"TOMISLAV HAJDUKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Ovim prijedlogom Pravilnika ni na koji način se ne suočava s problematikom velikog broja izostanaka učenika. Mnogi će se složiti da bi roditeljima trebalo ograničiti opravdavanje izostanka svoga djeteta na ,,najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“, međutim, obzirom na besramno iskorištavanje prava neograničenog pravdanja od strane mnogih roditelja i poražavajućeg odgojnog učinka koji takva praksa ima na učenike, smatram da bi kriterij trebao biti čak i stroži.\n\nPredlažem zamjenu riječi \"više puta godišnje\" u članku 4. st. 3. važećeg Pravilnika s riječima ,,najviše jedanput tijekom svakog polugodišta“. \n\nStavak trebao bi prema tome glasiti: \"Roditelj može, najviše jedanput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka."]
[337,"DAMIR FRANULOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlažem izmjenu članka 4. stavka 3. važećeg Pravilnika da se riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dva puta u svakom polugodištu“.\n\nNavednena formulacija je podložna učestalim zloporabama od strane roditelja i učenika. Višegodišnje iskustvo rada u srednjoj školi ukazuje da takva formulacija dovodi do učestalog i sustavnog izostajanja učenika s nastave, bez stvarnog ograničenja u učestalosti korištenja roditeljske isprike. Pojedini učenici imaju više stotina sati izostanaka godišnje samo na osnovi takvih ispričnica pa smatram kako je nužno, što hitnije, ogračiniti njihov broj na ranije navedeni. Tako bi učenici svojim redovitim prisustvom na nastavi mogli uspješnije savladavali gradivo."]
[338,"IVANA LONČAREVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Izostanci s nastave su kompleksan problem koji umjesto birokratske kontrole i umjetnog pojednostavljivanja, zahtijevaju pažljiv, timski pristup učeniku kao osobi u razvoju i cjelokupnoj obitelji koja može biti mjesto generiranja problema. Pravilnik treba otvarati prostor za suradnju, osigurati učiteljima i stručnim suradnicima ovlasti i poziciju koja omogućava cjelovito sagledavanje problema i traženje optimalnog rješenja. U školama imamo mogućnost analizirati situacije kada učenik izostaje i tražiti što im je zajedničko te na osnovu toga donositi pretpostavke i zaključke o razlozima izostanka koji uključuju i mogućnost pogreške. Tada škola uključuje i druge ustanove i stručnjake, npr. inzistirati da školski liječnik (ili obiteljski) pregleda dijete i procijeni opravdanost izostanka. Na ovaj način rasterećuju se zdravstvene ustanove, jer određeni probir se već odradi u školi. Poštuju se sva prava koja pripadaju djetetu i obitelji,  s roditeljima se otvoreno razgovara i pomaže im se u procjeni opravdanosti izostanka."]
[339,"NATALIJA KOLENC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlažem da se ograniči broj uzastopnih roditeljskih opravdanja izostanaka učenika na dva puta godišnje u srednjoj i 2 puta po polugodištu u osnovnoj školi. Liječničke ispričnice liječnici mogu uz carnetovo dopuštenje izravno slati u e-dnevnik kao što sada mogu i roditelji."]
[340,"NATALIJA KOLENC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Slažem s prijedlogom da roditelji nemaju pravo izražavati svoje nezadovoljstvo time što ne šalju svoje dijete u školu i da je to kršenje djetetovih prava na obrazovanje. Predlažem da se uvede pravilo da su učitelji i stručni suradnici dužni snimati sve individualne razgovore s roditeljima radi poboljšanja komunikacije i radi zaštite od povrede prava obiju strana."]
[341,"SANJA OREŠKOVIĆ SPIEGEL","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Dodatno se predlaže dopuna čl. 4, stavka 3\n„U slučaju izostanka učenika za vrijeme praktične nastave, najavljene provjere znanja ili drugog oblika rada sa sumativnim vrednovanjem, izostanak se može opravdati isključivo potvrdom liječnika o nemogućnosti pohađanja nastave ili drugom odgovarajućom potvrdom, sukladno stavku 5. ovoga članka.“\nTakođer se predlaže dodati (u slučaju da će biti omogućeno i liječnicima kroz sustav e-građani poslati ispričnicu razredniku, u e-dnevnik):\n„Potvrda liječnika može se dostaviti i u elektroničkom obliku, sukladno važećim propisima.“"]
[342,"SANJA OREŠKOVIĆ SPIEGEL","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani.\nPredlažem izmjenu čl. 4, st. 3 važećeg Pravilnika, u kojem piše da roditelj može više puta godišnje opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do 3 radna dana, te da se zamijene riječi \"više puta godišnje\" sa riječima \"najviše dvaput tijekom svakog polugodišta\". Stavak 3, članka 4. važećeg Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja mojeg prijedloga bi glasio: \"Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svojeg djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2 ovoga članka.\" Ovakvu izmjenu predlažem zato jer nažalost sve više roditelja i učenika koji iskorištavaju sustav da bi izbjegli svoje odgovornosti vezane uz svoje obrazovanje i školu. Također zbog mnogo izostanaka određeni učenici ne obrade potrebno gradivo za zadovoljiti ishode na kraju školske godine, što rezultira frustracijom učenika i velikim pritužbama roditelja i poziva upućenih prosvjetnoj inspekciji. \n\nTakođer smatram da bi se trebao uvesti još jedan stavak ovog članka da ako učenik izostane više od 30% nastave, dužan je polagati predmetni ispit (naravno osim u iznimnim situacijama). Učenici često izostaju zbog svakojakih razloga (koje im roditelji opravdavaju), te izostaju puno sa nastave koju je poslije teško nadoknaditi pa se počnu redati i negativne ocjene (posebno iz zahtjevnijih predmeta). Ako učenik otiđe na predmetni ispit mogućnost je da postigne bolje rezultate."]
[343,"BORIS PEIN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Javni istupi ministra i Ministarstva pokazali su da je i u Ministarstvu uočen problem velikog broja izostanaka učenika, no ovim prijedlogom Pravilnika se ni na koji način ne suočava s tom problematikom. \nStoga predlažem se dopunu čl. 4., st. 3.\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[344,"ALEKSANDRA BRMBOTA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlaže se dopuna čl. 4. st. 2.\nPredlaže se dopuna podstavka \"Izostanak s nastave…može odobriti:\n- Učitelj/nastavnik za izostanak tijekom nastavnog dana\"\nradi jasnoće:\n„Učitelj/nastavnik može odobriti izostanak učenika s nastave tijekom nastavnog dana s njegova sata.“\nPredlaže se dopuna podstavka \"- Ravnatelj za izostanak do 7 (uzastopnih) radnih dana\" precizirati na jedan tjedan:\n„Ravnatelj može odobriti izostanak učenika u trajanju do jednog radnog tjedna (najviše 5, odnosno 6 radnih dana, ovisno o organizaciji rada škole).“\nZa podstavak \"- Učiteljsko/nastavničko vijeće za izostanak do 15 (uzastopnih) dana\"\npredlaže se ograničenje:\n„Učiteljsko, odnosno nastavničko vijeće može odobriti izostanak učenika u trajanju do dva radna tjedna (10 do 12 uzastopnih radnih dana, ovisno o duljini radnog tjedna).“"]
[345,"ALEKSANDRA BRMBOTA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlaže se dopuna čl. 4., st. 3.\n\nPredlaže se dodati ograničenje:\n„Roditelj može više puta godišnje, a najviše dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana.“\nDodatno se predlaže uvođenje odredbe:\n„U slučaju izostanka učenika za vrijeme praktične nastave, najavljene provjere znanja ili drugog oblika rada sa sumativnim vrednovanjem, izostanak se može opravdati isključivo potvrdom liječnika o nemogućnosti pohađanja nastave ili drugom odgovarajućom potvrdom, sukladno stavku 5. ovoga članka.“\nTakođer se predlaže dodati (u slučaju da će biti omogućeno i liječnicima kroz sustav e-građani poslati ispričnicu razredniku, u e-dnevnik):\n„Potvrda liječnika može se dostaviti i u elektroničkom obliku, sukladno važećim propisima.“"]
[346,"LUCIJA TOLUŠIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","U članku 4. iza stavka 6. predlaže se dodavanje novog stavka 7. kojim se propisuje da se izostanak učenika s nastave zbog izražavanja nezadovoljstva ili protesta učenika ili roditelja smatra neopravdanim izostankom. \n\nNe slažem se s navedenim prijedlogom, jer takva formulacija dovodi do izjednačavanja situacija u kojima roditelji privremeno ne šalju dijete u školu zbog opravdane zabrinutosti za njegovu sigurnost ili dobrobit. U praksi su postojali slučajevi u kojima su roditelji, zbog ozbiljnih problema u razrednom okruženju, zadržavali dijete kod kuće radi njegove zaštite, što se ne može smatrati oblikom protesta. \n\nPredlažem da se u članku 4. stavku 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše tri puta tijekom svakog polugodišta“, uz dopunu kojom se propisuje da škola ima pravo ograničiti daljnje roditeljsko opravdavanje izostanaka ako se utvrdi učestalo ponavljanje izostanaka u obrascima koji upućuju na zlouporabu, osobito kada se izostanci ponavljaju u vrijeme pisanih provjera, na određene dane ili iz istih nastavnih predmeta.\n\nSmatram da roditeljima treba omogućiti da tri puta tijekom polugodišta opravdaju izostanak djeteta do tri dana, jer ograničavanje tog prava ne smanjuje izostanke, nego ih birokratizira i ponovno prebacuje na obiteljske liječnike. Za kraće bolesti i povremene tegobe nije opravdano očekivati odlazak liječniku niti dolazak bolesnog djeteta u školu. Istodobno, važno je da škola ima jasnu mogućnost pratiti obrasce izostanaka, osobito kada se oni učestalo ponavljaju, pojavljuju prije pisanih provjera, na određene dane ili iz istih nastavnih predmeta. U takvim slučajevima škola treba imati ovlast procijeniti situaciju, razgovarati s roditeljem i učenikom te, po potrebi, odlučiti da daljnje roditeljsko opravdavanje više nije prihvatljivo."]
[347,"NEVENKA BRAJDIĆ HLOBIK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani, \n\nočitujem se vezano uz izmjenu čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika i predlažem da se riječi \"više puta godišnje\" zamijene riječima \"najviše dva puta u svakom obrazovnom razdoblju\". \n\nObrazloženje:\n\nPraksa je pokazala da je dosadašnja odredba o neograničenom opravdavanju roditelja do tri dana izostanka problematična i podložna zlouporabama.\nDugogodišnje iskustvo u radu u srednjoškolskom sustavu pokazuje da takva odredba dovodi do sustavnog i masovnog izostajanja učenika s nastave, pri čemu je omogućeno da učenici redovito izostaju tri dana u tjednu, neograničen broj puta. \nPosebno je uočena pojava ciljane zlouporabe ove odredbe u dane pisanih provjera znanja, kada učenici izostaju s nastave, a izostanak im, samo za taj dan, opravdava roditelj. \nTime se narušava načelo jednakosti među učenicima, otežava objektivno vrednovanje znanja te dovodi u pitanje pedagoška svrha nastavnog procesa. \nTakođer se relativizira  obveza redovitog pohađanja nastave i umanjuje odgojna uloga škole. \n\nOgraničavanjem broja dana i učestalost korištenja roditeljske isprike spriječila bi zlouporabe  i osigurala dosljednu primjenu pedagoških mjera te očuvala svrhu i ozbiljnost odgojnog i obrazovnog procesa.\n\nS poštovanjem,\n\nNevenka Brajdić Hlobik, dipl. ing. arh., izvrsna savjetnica\nGraditeljska tehnička škola u Zagrebu"]
[348,"ANA ŠAMARIJA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani,\ntemeljem  pedagoškog rada u sustavu odgoja i obrazovanja  posljednjih godina i raznim promjenama u sustavu odgoja i obrazovanja, (reforme i izmjene Škola za život, pa malo kurikularna reforma, pa malo CDŠ) plus opravdano reforma strukovnog obrazovanja (ali možda ne bez procesa prilagodbe)...edukacije ravnatelja, profesora i stručnih suradnika. \nSlijedom svega navedenog došli ste do točke gdje je donešenim Pravilnicima (od strane resornog ministarstva) od prije 10ak godina, (a naglašavam da nije izmijenjen Državni pedagoški standard od 2008. godine) - gdje je možda najprije bilo prioritetnije raditi na uvjetima rada onih koji su nositelji sustava odgoja i obrazovanja da bi se omogućio najkvalitetniji i najstručniji odgoj i obrazovanje našim najmlađima. A ne mijenjati postavke u sustavu, gdje se pravila mijenjaju na način da se najprije roditeljima omogućilo da se opravdava tri dana uzastopce, a sada mijenjamo pravila, pa su kažnjeni. Kako će se utvrditi ovaj dio ''zbog izražavanja nezadovoljstva i protesta učenika''? Je li to za samo one roditelje koji nisu zadovoljni uvjetima koje imaju njihova djeca u školi? Je li to rješenje? Ako sam sustav krši pravo na obrazovanje njihova djeteta? jer dijete ne može primjerice nesmetano pratiti nastavu radi ponašanja jednog učenika? Ovo nije nikakvo rješenje. Najprije ste donijeli Pravilnik o kriterijima za izricanje pedagoških mjera 2015. u kojem stoji čl.4. Članak 4. molim vidite stavak 4. \n\n(1) Pedagoška mjera izriče se i zbog neopravdanih izostanaka s nastave.\n\n(2) Neopravdanim izostankom smatra se izostanak za koji razredniku nije dostavljena liječnička ispričnica ili ispričnica nadležne institucije, koju je potpisao i roditelj.\n\n(3) Neopravdanim izostankom ne smatra se izostanak s nastave za koji je roditelj unaprijed tražio i dobio odobrenje i to:\n\n– u hitnim slučajevima usmeno od učitelja/nastavnika za izostanak s njegova sata;\n\n– pisano od razrednika za izostanak do 3 radna dana, ravnatelja za izostanak do 7 radnih dana i učiteljskog/nastavničkog vijeća za izostanak do 15 radnih dana.\n\n(4) Tijekom školske godine roditelj može osobno ili pisanim putem opravdati izostanak svog djeteta za koji nije dostavljena ispričnica iz stavka 2. ovoga članka u trajanju od najviše tri radna dana, koji ne mogu biti uzastopni.\n\n(5) Načini opravdavanja izostanaka učenika, rokovi za dostavu ispričnica, kao i primjereni rok javljanja o razlogu izostanka uređuju se statutom škole. \n\nSlijedom navedenog - mijenjali ste prije deset godina Pravilnik kojim ste dopustili navedeno, a sada zabranjujemo.\nČesto je odgovornost na kraju na osnovnim i srednjim školama- ravnateljima i nositeljima odgoja i obrazovanja, gdje su nam roditelji suradnici i partneri i gdje smo mi ti koji smo uzor, model ponašanja našim najmlađima. Ovime što sada radite, roditeljima dajete do znanja da ćete ih kazniti (prekapacitiran je i sustav socijale - nema dovoljan broj djelatnika, ne samo obrazovanja i zdravstva): trebate surađivati jedni s drugima, a ne da kažnjavamo roditelje i djecu i pokazujemo im model ponašanja kojim se ne držimo temeljnim moralnih vrijednosti i medijacije, razgovora, suradnje - te prema Konvenciji cijelo društvo posljedično tome gubi povjerenje u samo Ministarstvo, već se osobe koje rade u sustavu demotiviraju. Istaknula bih iz Konvencije o pravima djeteta članak 14. stavak 2. Države stranke poštivat će prava i\ndužnosti roditelja i, u određenim slučajevima, zakonskih skrbnika, u svezi s pružanjem pomoći djetetu u korištenju svojih prava na način koji je u skladu s\nnjegovim razvojnim sposobnostima. Umjesto da pružamo pomoć i poštujemo prava djece na obrazovanje, ovime idemo prijaviti roditelje zato što iskazuju nezaodovoljstvo jer ovi drugi roditelji nisu možda pružili adekvatnu skrb, pomoć svom djetetu, učeniku zbog kojeg možda ostatak razreda bojkotira nastavu. Skrenula bih pažnju na Konvenciju o pravima djece Članak 2. stavak2., i članak 3. st.1."]
[349,"BRANKO LAZIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Za jedno polugodište sasvim je dovoljno da roditelj jednom opravda  najviše tri dana.  Učestali izostanci po jedan dan sigurno nisu zbog zdravstvenih razloga, posebno kada se radi o  srednjoškolcima;,  već se uzrok treba tražiti u drugim razlozima (izbjegavanje ispita, vlastiti komoditet i sl.).  Mogućnošću da roditelj u nedogled opravdava izostanke potiče se pojedine učenike  da tu priliku zloupotrebljavaju.  Izbjegavanjem dolaska na nastavu bez stvarno opravdanog razloga (liječnik, sportsko natjecanje i sl.)  potiče se razvoj uvjerenja da se može biti neodgovoran prema zadanim obavezama i da za to neće biti sankcija.  Na ovaj način stvara se privilegirane i povlaštene učenike koji imaju sva prava i nemaju obveza.  Što mi možemo očekivati od  mladih ljudi koji izgrade neodgovoran stav prema drugima?  Kad ovo pitam ne mislim na malobrojne pojedince već na znatan udio mladih koji se tako ponašaju    ,a roditelji ih u tome podržavaju.   Roditelj ne bi trebao biti podrška neodgovrnom ponašanju  mladih ljudi jer im na taj način stvaraju krivu predodžbu  o onome što se od njih očekuje i što ih čeka nakon školovanja."]
[350,"SMILJAN PILIPOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Novim stavkom 7 izostanak zbog izražavanja nezadovoljstva i protesta roditelja i učenika ne može se opravdati.\nOsim što je mjera vjerojatno protuustavna i neprovediva (tko može dokazati da taj dijete prosvjeduje, a ne sjedi doma s temperaturom), mjera je i totalno promašena. \nNitko nikad iz hira nije odlučio ne pustiti djecu u školu nego stvarno kad se sustav pokaže toliko nesposobnim da sve ostale molbe, žalbe, prosvjedi i eskalacije ne urode plodom. \nA nakon štrajka, odjednom svi imaju i sluha i vremena. I pedagog i psiholog i ravnatelj i gradski pročelnik i ministar. I odjednom se uspije naći rješenje. \nPravo na ovakav prosvjed nije hir nego je mehanizam zaštite EGZISTENCIJE djece od vršnjaka ili učitelja koje sustav ne može kontrolirati. Pravo na život i zdravlje jače je od prava na školovanje. \nAli ako ćemo o pravima djece na školovanje onda valja uvesti zabranu štrajka u školama ili barem zabranu da se naknadnim dogovorom ikada i jedan sat proveden u štrajku plati."]
[351,"SANJIN LUKARIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predloženom dopunom članka (novi stavak 7), prema kojoj se „(7) Izostanak učenika s nastave zbog izražavanja nezadovoljstva i protesta učenika ili roditelja smatra se neopravdanim izostankom i ne može se opravdati“, uvodi se apsolutna zabrana opravdavanja izostanaka povezanih s protestnim i participativnim oblicima izražavanja nezadovoljstva.\n\nSmatram da je ovakva formulacija pravno i ustavnopravno upitna, iz sljedećih razloga:\n1. Nesuglasje s hijerarhijom propisa\nPravilnik je podzakonski akt i ne može uvoditi nova ograničenja temeljnih prava šire ili strože od onih propisanih zakonom. Pravo na mirno okupljanje i mirni prosvjed zajamčeno je člankom 42. Ustava Republike Hrvatske, a eventualna ograničenja tog prava mogu se propisivati isključivo zakonom, uz poštovanje načela razmjernosti.\n2. Nesuglasje s Konvencijom o pravima djeteta\nKonvencija o pravima djeteta (NN – MU 12/93), koja je kao međunarodni dokument dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske i ima jaču pravnu snagu od zakona RH, jamči djetetu:\n• pravo na slobodno izražavanje mišljenja o stvarima koje se na njega odnose (čl. 12.),\n• slobodu izražavanja (čl. 13.),\n• slobodu mirnog okupljanja (čl. 15.),\nuz obvezu da se u svim postupcima prvenstveno vodi računa o najboljem interesu djeteta (čl. 3.).\nPredložena dopuna ne ostavlja mogućnost individualne procjene okolnosti konkretnog slučaja niti razmatranja najboljeg interesa i dobrobiti djeteta, već uvodi bezuvjetno apsolutno rješenje.\n3. Izostanak testa razmjernosti i individualne procjene\nApsolutna formulacija „ne može se opravdati“ isključuje svaku mogućnost razlikovanja situacija (npr. jednokratni mirni protest zbog povrede prava učenika, sigurnosnih razloga ili sustavnog nepostupanja škole). Takav pristup nije u skladu s temeljnim načelima pravnog i ustavnopravnog poretka.\n4. Utjecaj na participaciju učenika i ulogu Vijeća učenika\nU praksi, ovakva norma će bitno ograničiti smisao i svrhu participativnih mehanizama predviđenih Zakonom o odgoju i obrazovanju, uključujući ulogu Vijeća učenika, jer svako kolektivno izražavanje nezadovoljstva koje uključuje izostanak s nastave automatski povlači pedagošku sankciju, bez mogućnosti razmatranja opravdanosti.\n\nStoga predlažem:\n• brisanje predložene dopune, ili\n• izmjena dopune na način da se omogući individualna i razmjerna procjena opravdanosti izostanka, uz uvažavanje okolnosti konkretnog slučaja i najboljeg interesa djeteta, umjesto apsolutne zabrane."]
[352,"KATARINA JURINOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Moj prijedlog je da umjesto riječi \"više puta godišnje\" piše tekst \"dva puta u polugodištu\"."]
[353,"KATARINA JURINOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Smatram da bi trebalo u čl.4. st. 3. termin \"više puta godišnje\" zamijeniti sa \"najviše dvaput tijekom polugodišta\""]
[354,"TOMISLAV DOVRANIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Mislim da bi trebalo u čl.4. st. 3. termin \"više puta godišnje\" zamijeniti sa \"najviše  dvaput tijekom polugodišta\" , jer sve ostalo je farsa."]
[355,"ANTONIO VRBATOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani,\nsmatram da roditelji svakako trebaju imati mogućnost opravdati par puta izostanak iz škole svome djetetu kada se radi o lakšim virozama i sličnim razlozima bez posjete liječniku.  Međutim, radi smanjivanja zloupotrebe toga prava, predlažem izmjenu članka 4. stavak 3.\nUmjesto riječi „više puta godišnje“ predlažem „dva puta u polugodištu“\nNakon predloženih izmjena članak 4. stavak 3. bi glasio:\n(3) Roditelj može, dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka."]
[356,"IVANA JOZIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.  \nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:  „Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[357,"PETRA TURKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani,\n\ndostavljam primjedbu na predložene odredbe u članku 4. iza stavka 6. u kojem se dodaje novi stavak 7. i 8.  kojima se izostanak učenika s nastave zbog izražavanja nezadovoljstva ili sudjelovanja u prosvjednim aktivnostima unaprijed kvalificira kao neopravdan te na obvezu obavještavanja nadležnog područnog ureda Hrvatskog zavoda za socijalni rad u slučajevima kada roditelji ne dopuštaju djetetu dolazak u školu.\n\nSmatram da je predložena formulacija, u sadašnjem obliku, preširoka i problematična s aspekta temeljnih demokratskih vrijednosti. Potpuno isključivanje mogućnosti opravdanja izostanaka koji su posljedica mirnog izražavanja nezadovoljstva može se tumačiti kao ograničavanje slobode izražavanja i prava na mirno okupljanje, koja su zajamčena Ustavom Republike Hrvatske i međunarodnim dokumentima koje Republika Hrvatska poštuje, a koja se, primjereno dobi, odnose i na djecu i mlade.\n\nIako je obveza redovitog pohađanja nastave od iznimne važnosti, smatram da njezino normiranje ne bi trebalo imati učinak odvraćanja od legitimnog građanskog izražavanja stavova o pitanjima od javnog interesa, osobito u kontekstu odgojno-obrazovnog sustava koji promiče demokratske vrijednosti i aktivno građanstvo.\n\nTakođer, obveza automatskog obavještavanja Hrvatskog zavoda za socijalni rad u svim slučajevima kada roditelji ne dopuštaju djetetu dolazak u školu, bez jasnog razlikovanja zanemarivanja prava djeteta od drugih razloga, može dovesti do nesrazmjernog postupanja i nepotrebnog uključivanja sustava socijalne skrbi u situacije koje ne predstavljaju ugrozu dobrobiti djeteta.\n\nPredlažem stoga da se predmetne odredbe dorade na način koji će biti u skladu s temeljnim demokratskim pravima, ciljevima građanskog odgoja te načelom razmjernosti u postupanju institucija."]
[358,"TOMISLAV KRALJ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Ne slažem se sa novim stavkom 7, članka 4: ako sam ja kao roditelj odgovoran za dijete onda je i moja volja da li ću ga pustiti u park, na nogometnu utakmicu ili u školu prema vlastitoj procjeni trenutne situracije. Povjerenje u sustav obrazovanja je narušeno preventivnom i korektivnom reakcijom sustava (ili manjkom iste) nakon nedavnih događaja (Prečko, Beograd, slučajevi nasilja pojedinca u razredu ...), i dok god se to povjerenje ne uspostavi ponovno, ne vidim razloga zašto bi ja kao roditelj gurao svoje dijete \"kao guske u magli\" u školu, jer eto dobit će neopravdani izostanak a ja nadzor ZSS. Ovaj stavak je samo rješavanje posljedice, a ne uzroka. Kao što je već i napisano u drugim komentarima, kada sustav zakaže, tek akcijom roditelja (izostanak djeteta iz škole) su se uzroci počeli rješavati. Z amene kao roditelja je to apsolutno legitiman opravdan način kao krajnja mjera za uspostavu narušenog povjerenja u sustav."]
[359,"MIRELA IVANČEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[360,"ANDREJA ŽELJKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani, držim da je Pravilnikom potrebno promijeniti, tj. definirati broj isprika roditelja po obrazovnom razdoblju."]
[361,"MONIKA MEGLIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Protivim dodavanju stavka 7. u članak 4., kojim se propisuje da se izostanak učenika zbog \"izražavanja nezadovoljstva i protesta\" ne može opravdati. Škola i pedagoške mjere ponekad nisu dovoljne kod rješavanja nekih problema u ponašanju djece kao što smo svjedočili iz više situacija tijekom godina. Roditelji su tu odigrali značajnu ulogu da se neke stvari promijene. \nMeđutim, ne slažem se s člankom 4. St. 3 u kojem roditelji mogu neograničeno puta opravdati izostanak djeteta tijekom godine. Ovu stavku je potrebno ograničiti na dva puta po polugodištu jer se masovno zlorabi. Djeca ne dolaze na prve satove i roditelji to opravdavaju gotovo svaki dan, ista stvar se događa kada trebaju predati rad ili pisati ispit. Smatram da to nije u interesu djeteta i uči ih da ne snose nikakvu odgovornost za svoje ponašanje."]
[362,"JELENA BEKAVAC KRČADINAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani, ukoliko učenik izostane dva ili više puta po 3 dana u jednom mjesecu, a da nije priložena liječnička ispričnica, tu se radi ili o kroničnoj bolesti ili o \"prikrivenom\" markiranju nastave. Ako se radi o kroničnoj bolesti potrebno je dijete odvesti obiteljskom liječniku i uputiti ga liječniku specijalisti (jer nije tu roditelj mjerodavan da učestale djetetove teškoće samoinicijativno liječi kod kuće), a ako se radi o \"prikrivenom\" markiranju nastave onda na to ne treba gledati kao opravdani izostanak jer to vrijeđa sve druge učenike koji se odgovorno ponašaju. Zaključak: učenikov izostanak do najviše 3 dana uzastopce može opravdati roditelj bez liječničke ispričnice najviše triput u svakom polugodištu. Sve više od toga smatra se zanemarivanje važnosti djetetova zdravlja i/ili obrazovanja i provodi se Članak 2. točka 8.."]
[363,"IVAN JUKIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predlažem izmjene članka 4., stavka 3.: „(3) Roditelj može, najviše tri puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“\nTo je ukupno do 18 dana godišnje, najviše 108 sati što smatram da je više nego dovoljno za većinu učenika. Statistika povećanih izostanaka učenika govori u prilog prijedlogu da se ograniči broj opravdavanja izostanaka bez liječničke ispričnice. Izostanci koje opravdavaju roditelji nerijetko su upitne opravdanosti što je u konačnici na štetu učenika."]
[364,"JELENA HORVAT PETANJKO","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Uvažavajući cilj prijedloga Pravilnika da se unaprijedi evidencija i praćenje ozbiljnijih problema kod izostanaka učenika, smatram da formulaciju “ukoliko škola ima informaciju da roditelji ne dopuštaju djetetu odlazak u školu” treba dodatno precizirati kako bi se izbjegla proizvoljna tumačenja i zaštitila prava učenika i obitelji. Konkretno, važno je definirati jasne kriterije za procjenu takvih informacija (npr. ponovljeni neopravdani izostanci obrazloženi pisanjem roditelja ili službenim potvrda), a ne temeljiti odluku na neformalnim dojmovima ili glasinama koje su došle do djelatnika škole. Bez takvog pojašnjenja, rizikujemo da škole, bez jasnog dokaznog temelja, obavještavaju nadležne službe na temelju neutvrđenih ili nesigurnih informacija, što bi moglo nepotrebno opteretiti sustav i narušiti povjerenje obitelji u školu i stručne službe."]
[365,"MARKO BORTAS","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Smatram kako je zabrana štrajka izravna povreda ustavnog prava koji jamči pravo na štrajk i prosvjed + narušava demokraciju jer učenici su ti koji svjedoče radu djelatnika osnovnih i srednjih škola i \"ušutkavanjem\" se spriječava napredak sustava"]
[366,"VALENTINA LUGOMER","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Slažem se s prijedlogom da roditelj može više puta godišnje opravdati izostanak svojeg djeteta. Naime, smatram da, kako neki predlažu, nije dovoljno omogućiti roditelju da opravda izostanak dva puta do tri dana jer za virozu, probavne tegobe ili kakvu drugu kraću bolest zasigurno nije dobro da roditelj (ili stariji učenik sam) mora zbog toga ići k liječniku, često u prepunu čekaonicu gdje će se možda dodatno zaraziti i kad će oduzeti vrijeme nekomu tko je teže bole an. Također, bilo bi neprihvatljivo da zbog menstrualnih tegoba učenica roditelj (ili sama djevojka) mora ići k liječniku po ispričnicu. Argument da roditelj (ili punoljetan učenik) može nazvati liječnika ili za za ispričnicu zamoliti mailom, ne može biti kvalitetno rješenje, jer će to obiteljski liječnik najčešće i učiniti, stoga se problem ispričavanja izostanaka ne rješava, nego se preusmjerava na liječnika, a u konačnici broj će izostanaka ostati jednak kao dosad, odnosno formaliziranje opravdavanje izostanaka neće uroditi manjim brojem izostanaka. Nadalje, učenici koji često izostaju zbog zaista opravdanih razloga, bit će u situaciji da dolaze bolesni na nastavu ako nemaju priliku posjetiti svojeg liječnika zbog dvodnevne ili trodnevne viroze ili zbog jednodnevnih tegoba ako njihovi liječnici ne budu spremni komunicirati telefonom ili mailom. Imajte na umu da nemaju svi učenici, kad su bolesni ili u bolovima, posjetiti liječnika, što zbog udaljenosti ili zbog toga što bi im vožnja javnim prijevozom bila nemoguća (npr. proljev, temperatura, bolovi i sl.). Roditelji rade, stoga neće moći uvijek biti u mogućnosti voziti dijete k liječniku jer ga, primjerice, boli trbuh. Ako učenik učestalo izostaje i ako razrednik uoči da su ti izostanci takvi da postoji bojazan da izostaju bez vidljivog razloga, škola može sazvati timsku sjednicu Povjerenstva za procjenu psihofizičkog stanja učenika, čiji je član, između ostaloga, i školski liječnik te uputiti roditelja na stručnu pomoć, obradu te ga uputiti i savjetovati što učiniti ako dijete izbjegava nastavu, a nakon toga, ako se pokaže da dijete izostaje bez razloga koji bi bio medicinski uvjetovan, mogu se poduzeti ostale mjere s uključivanjem centara za socijalnu skrb i ostalih čimbenika odgoja i obrazovanja. Jasna je namjera svih koji se zalažu za to da se izostanci učenika reguliraju tako da se smanje zlouporabe, no treba temeljito istražiti dublje uzroke izostanaka, a to su loši kurikuli pojedinih nastavnih predmeta, prevelik broj pisanih i ostalih provjera, upisni sustav u srednje škole i na fakultete, gdje se učenici izlažu previsokoj razini stresa u utrci za što boljim ocjenama (a ne što boljim znanjem). Zaključak: Učenici izostaju jer moraju zbog objektivnih zdravstvenih poteškoća ili zato što su u suočeni s prevelikom razinom stresa. Učenik koji nema te teškoće, rado dolazi u školu i rado uči. Treba mijenjati uzroke izostanaka, a ne uvoditi sankcije."]
[367,"MARINA TOMAC-ROJČEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Smatram da bi roditelji trebali imati mogućnost opravdavanja izostanaka dva puta u svakom polugodištu (svakako definirati vremensku odrednicu) po jedan dan."]
[368,"MARIO MILAS","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Zbog očitog kršenja članaka Ustava RH i EKLJP izričito se ne slažem sa predloženim tekstom stavka 7. u članku 4. i njegovu dodavanju istom. Predlažem da se stavak 7. članka 4. briše iz prijedloga Pravilnika."]
[369,"MARIO MILAS","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“\n\nPredlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“ pa bi stavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera glasio kako je već prethodno navedeno."]
[370,"FRANO MIŠKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Protivim se prijedlozima iz javne rasprave da se fiksno ograniči broj roditeljskih ispričnica (npr. na 2 puta godišnje). Takvo ograničenje kršilo bi članak 63. Ustava RH koji roditeljima daje pravo i slobodu da samostalno odlučuju o odgoju djece, što uključuje i procjenu lakših zdravstvenih stanja djeteta bez nepotrebnog opterećivanja zdravstvenog sustava.\n\nMeđutim, članci 72. i 73. ZOOOŠ-a propisuju praćenje i ocjenjivanje kao javni i kontinuirani proces. Zloupotreba ispričnica radi izbjegavanja provjera (kalkuliranje) narušava načelo jednakosti učenika. Stoga predlažem rješenje koje ne ograničava roditelje administrativno, već pedagoški rješava problem:\n\nU ovaj Pravilnik (ili upućivanjem na Pravilnik o načinima vrednovanja) treba unijeti razlikovanje postupanja:\n\n    Za izostanke koje roditelj najavi i opravda UNAPRIJED: Za prva dva takva slučaja koja se poklapaju s pisanom provjerom, škola je dužna dogovoriti termin naknadnog pisanja (fleksibilnost), a učenik ne mora pisati prvi sat po povratku. Za svaki idući takav izostanak: učenik piše provjeru prvi nastavni sat po povratku.\n\n    Za izostanke koji se opravdavaju NAKNADNO (iznenadni): Za prvi takav incident dopušta se dogovor. Za drugi i svaki sljedeći incident, učenik je dužan pristupiti provjeri znanja odmah prvi nastavni sat tog predmeta po povratku u školu.\n\nOvakav model štiti najbolji interes djeteta (Konvencija o pravima djeteta) u slučaju stvarne bolesti, ali destimulira manipulaciju bez kršenja roditeljskih prava iz Ustava i ZOOOŠ-a."]
[371,"FRANO MIŠKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Odlučno se protivim dodavanju stavka 7. u članak 4., kojim se propisuje da se izostanak učenika zbog \"izražavanja nezadovoljstva i protesta\" ne može opravdati. Ovakva odredba je duboko protuustavna i pretvara odgojno-obrazovne ustanove u represivni aparat.\n\nČlanak 42. Ustava RH i članak 11. EKLJP jamče slobodu mirnog okupljanja. Ako roditelj, sukladno članku 135. ZOOOŠ-a, ima pravo i obvezu skrbiti o djetetu, te ako postojeći Pravilnik dopušta roditelju opravdanje izostanka do 3 dana iz \"obiteljskih razloga\", škola ne smije preuzimati ulogu \"policije misli\" koja istražuje i vrednuje motive roditeljske odluke.\n\nŠkola nije ovlaštena ulaziti u sadržaj uvjerenja (političkih, vjerskih ili društvenih) zbog kojih roditelj odluči zadržati dijete kod kuće ili ga povesti na javno okupljanje. Uloga škole je evidentirati je li izostanak pod nadzorom i uz znanje roditelja, a ne arbitrirati je li razlog protesta \"državno prihvatljiv\" ili ne. Uskraćivanje prava na ispričnicu isključivo na temelju vrste uvjerenja predstavlja diskriminaciju zabranjenu člankom 14. EKLJP. Ovakva odredba stvara opasan presedan gdje ravnatelji postaju politički cenzori, što je nedopustivo u demokratskom društvu. Predlažem brisanje stavka."]
[372,"DAVORKA HRŽENJAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani,\nu članku 4, stavak 3 piše: \"Roditelj može, više puta godišnje, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\" Predlažem da se riječi \"više puta godišnje\" zamijene riječima \"dva puta u polugodištu\". Naime, učenici tj. njihovi roditelji sve češće iskorištavaju ovu mogućnost za izbjegavanje školskih obveza što otežava učiteljima organizaciju rada i planiranje aktivnosti, ali dugoročno i jako loše utječe na učenike koji nemaju kontinuitet rada, teže svladavaju nastavno gradivo zbog prevelikog broja izostanaka. Dolazimo do situacije u kojoj neki učenici gotovo svaki tjedan izostanu tri dana, a dva dana su u školi, imamo učenike koji izostanu 50% održanih školskih sati. Kakve buduće radnike obrazujemo i odgajamo?"]
[373,"JOSIP JUKIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani, \nroditelji svakako trebaju imati mogućnost opravdati koji puta izostanak iz škole svome djetetu kada se radi o virozama i sličnim razlozima bez posjete liječniku. Međutim, radi smanjivanja zloupotrebe toga prava predlažem izmjenu članka 4. stavak 3.\nUmjesto riječi „više puta godišnje“ predlažem „dva puta u polugodištu“\nNakon predloženih izmjena članak 4. stavak 3. bi  glasio:\n(3) Roditelj može, dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka."]
[374,"MLADEN MAROSLAVAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predložene izmjene članka 4. i dalje ostavljaju prostor za ozbiljne zlouporabe roditeljskog opravdavanja izostanaka, što u praksi dovodi do sustavnog izbjegavanja pisanih provjera i drugih oblika vrednovanja znanja. Na ovaj način niste riješili glavni problem a to je smanjenje broja izostanaka učenika s nastavnog procesa. Stoga smatram da je potrebno ograničiti broj opravdavanja roditeljima na maksimalno dva puta u svakom polugodištu"]
[375,"DAVOR LJUBIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Kao prosvjetni djelatnik u srednjoj strukovnoj školi, mišljenja sam se da se previše iskorištava mogućnost opravdavanja do tri dana od strane roditelja. Pogotovo sada u modularnoj nastavi teško je nadoknaditi izostanke (u jednom tjednu bude 8-10 sati teorije i vježbi). Trebalo bi se smanjiti i točno odrediti broj dana koje roditelj opravdava po svakom polugodištu. Razrednici bi trebali pratiti one koje najviše izostaju i  analizirati kada se izostaje i kako se opravdava."]
[376,"TENA HEDŽET","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Prijedlog izmjene članka 4. stavak 3.\nZbog sve veće zloupotrebe opravdavanja učeničkih izostanaka od strane roditelja predlažem da se članak izmijeni na sljedeći način:\n(3) Roditelj može, dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\nSve statistike govore u prilog prijedlogu da se ograniči broj opravdavanja izostanaka bez liječničke ispričnice. Možda će u početku liječnici imati više posla, ali nakon što dva tri puta odbiju roditelje i vide da neće moći samo tako opravdati djetetov izostanak, dugoročno će se isplatiti.\n\nLp,\nTena Hedžet, Tehnička škola Ruđera Boškovića"]
[377,"DANIJELA JANEŠ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani, potrebno je točno definirati koliko puta godišnje roditelji mogu opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana bez podnesenog zahtjeva za izostanak. Veliki broj izostana učenika s nastave otežava odgojno-obrazovni rad (često se u praksi događa da neki učenici na tjednoj bazi izostaju do tri dana, što učiteljima otežava organizaciju rada i planirane aktivnosti); izostanci su najčešći u dane kada učenici imaju vremenikom najavljene provjere). Stoga je prijedlog izmjene članka 4. stavak 3. sljedeći: umjesto riječi „više puta godišnje“ predlažemo novi tekst „dva puta u polugodištu“. Nakon predloženih izmjena članak 4. stavak 3. glasi:\n(3) Roditelj može, dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\nTakođer, ako se ipak ne ograniči broj opravdavanja izostanaka, svakako bi se trebalo definirati što učiniti ako učenik često izostaje zbog \"glavobolje, zubobolje i sl.\" (najčešći razlog izostanaka kada ih roditelji opravdavaju) Liječnici bi trebali dijete uputiti na daljnje preglede kako bi se utvrdio uzrok tih čestih bolova."]
[378,"GABRIJELA PERHAT TREPŠA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Smatram da bi se u članku 4. stavak 3. trebalo uvesti „dva puta u polugodištu“. Roditelji debelo iskorištavaju mogućnost opravdavanja do tri dana izostanka, kako u srednjim tako i u osnovnim školama. Dolazimo do toga da dijete izostane 2-3 dana svaki tjedan, a vrlo često su to dani kada su neka vrednovanja. Kao prosvjetni radnik i kao roditelj osnovnoškolca i srednjoškolca smatram da roditelji djeci čine medvjeđu uslugu zbog \"glavobolja, boli u trbuhu, zubobolja, kašlja, odlaska na preglede\" i slično.\nSmatram da bi Ministarstvo trebalo jasno ograničiti broj dana koje roditelj može opravdati u jednom polugodištu bez ispričnice liječnika, glazbene škole, sportskog kluba, kazališta čiji je dijete član i slično. Liječnici neće imati puno više posla, jer će im dolaziti samo oni koji zbilja imaju problem zbog kojeg ne mogu pohađati nastavu. Kad dva-tri puta odbiju napisati bespotrebnu ispričnicu, roditelji će vidjeti da im ne preostaje drugo nego poslati djecu u školu, što im je na kraju krajeva i zakonska obaveza."]
[379,"TATJANA KRIČKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Prijedlog izmjene članka 4. stavak 3.\nUmjesto riječi „više puta godišnje“ predlažemo novi tekst „dva puta u polugodištu“\nNakon predloženih izmjena članak 4. stavak 3. glasi:\n(3) Roditelj može, dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\nSve statistike govore u prilog prijedlogu da se ograniči broj opravdavanja izostanaka bez liječničke ispričnice."]
[380,"ROBI ŠKRINJAR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","(8) Ukoliko škola ima informaciju da roditelji iz različitih razloga ne dopuštaju djetetu odlazak u školu dužni su o tome obavijestiti nadležni područni ured Hrvatskog zavoda za socijalni rad.“ \nKoji je rok do kada nastavnik/razrednik ili škola mora obavijestiti ured Hrvatskog zavoda za socijalni rad?\n\nRobi Škrinjar\nučitelj mentor, TOŠ SEI EDMONDO DE AMICIS BUJE BUIE"]
[381,"TATJANA KOVČE","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Smatram da je od izričite važnosti izmijeniti čl. 4 stavak 3) i ograničiti roditeljima opravdavanje izostanaka do 3 radna dana najviše 2 puta u polugodištu zbog sve većih zloupotreba istih. Što se tiče predloženog stavka 4) o izostanku djeteta zbog prosvjeda, osobno to ne bi uvodila u pravilnik u ovakvom obliku, a to u sadašnjim uvjetima pravilnika do 3 dana ionako može opravdati roditelj tvrdeći da je dijete bolesno."]
[382,"EDI ŠOP","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani,\n\nu odnosu na članak 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera, želio bih se osvrnuti na činjenicu da nije izmijenjen stavak (3), koji glasi:\n„Roditelj može, više puta godišnje, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.”\nSmatram da je ovakva odredba problematična jer roditelju omogućuje neograničeno opravdavanje izostanaka učenika tijekom školske godine. U praksi to može dovesti do čestog i neopravdanog izbjegavanja nastave i nastavnih obveza, čime se narušava kontinuitet odgojno-obrazovnog procesa, ali i odgovornost učenika prema školskim obvezama.\nPredlažem da se razmotri uvođenje jasnog ograničenja ukupnog broja dana ili broja puta godišnje u kojima roditelj može samostalno opravdati izostanak djeteta (npr. maksimalan broj dana ili maksimalan broj opravdanja tijekom školske godine). Time bi se postigla bolja ravnoteža između fleksibilnosti za roditelje u opravdanim situacijama i potrebe za redovitim pohađanjem nastave.\nSmatram da bi ovakva izmjena doprinijela većoj odgovornosti svih uključenih strana te smanjenju mogućnosti zlouporabe navedene odredbe.\n\nSrdačno,\nEdi Šop, dipl. ing. šumarstva\nSrednja škola Otočac"]
[383,"KAROLINA DASOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Smatram da se na ovaj način još više stvara jaz između roditelja i škole. Od roditelja se očekuje da surađuju sa školom i da podupiru odluke škole, no kada roditelj izražava svoje mišljenje tada ta suradnja prestaje. Nadalje, proteklih godina su sve škole (govorim za srednje škole) bilježile znatan porast broja opravdanih sati od strane roditelja i malo je govoriti kako je došlo do zlouporabe istoga- roditelji su praktički mogli svaki tjedan opravdati izostanak djeteta po tri dana. Ovim prijedlogom se to neće promijeniti, štoviše, smatram da će se trend još itekako nastaviti. A kako roditelj ima i dalje pravo opravdati do 3 uzastopna dana izostanak roditelja, lako se može i u ovom slučaju (protest roditelja) primijeniti. Dakle, ovaj prijedlog neće donijeti željene rezultate. Bolje bi bilo ograničiti mogućnost opravdavanja izostanak od strane roditelja."]
[384,"SANJA MINARIK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Ovom se promjenom samo još više produbljuje ponor između roditelja i škole. Roditelje se neprestano poziva na suradnju, ali ta suradnja prestaje u trenutku kada izražavaju svoje neslaganje. Možda bi se više pažnje trebalo posvetiti sustavnom radu s roditeljima u kojima bi se od samog početka školovanja djeteta upoznali s domenama rada ravnatelja, stručne službe, učitelja te ma koje odluke navedenih ne mogu utjecati ili prijetiti nedolaskom djeteta u školu."]
[385,"DANIEL GAVRAN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Mogućnost da roditelji opravdavaju izostanke do tri sata može dovesti do zlouporabe, slabljenja radnih navika učenika i osjećaja nejednakosti među djecom zbog različitih roditeljskih pristupa. Bez jasnih ograničenja i nadzora takva mjera može postupno normalizirati izostajanje i oslabiti pedagošku ulogu škole."]
[386,"HRVOJE MOSTEČAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Predložene izmjene članka 4. i dalje ostavljaju prostor za ozbiljne zlouporabe roditeljskog opravdavanja izostanaka, što u praksi dovodi do sustavnog izbjegavanja pisanih provjera i drugih oblika vrednovanja znanja. Time se izravno narušavaju načela jednakosti učenika, objektivnosti vrednovanja i odgojno-obrazovne odgovornosti, a sav teret provedbe prebacuje se na učitelje i škole. Stoga je nužno propisati da učenik koji izostane s više od određenog udjela nastave iz pojedinog predmeta (npr. 25 %), neovisno o načinu opravdanja, mora pristupiti predmetnom ispitu ili razrednom ispitu radi utvrđivanja ostvarenosti ishoda učenja. Bez takvog mehanizma Pravilnik potiče manipuliranje izostancima i dodatno potkopava vjerodostojnost sustava vrednovanja."]
[387,"SREDNJOŠKOLSKI SINDIKAT ZNANJE","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Prijedlog izmjene članka 4. stavak 3.\n\nUmjesto riječi „više puta godišnje“ predlažemo novi tekst „dva puta u polugodištu“\n\nNakon predloženih izmjena članak 4. stavak 3. glasi:\n\n(3) Roditelj može, dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\n\nObrazloženje:\nIzmjene Pravilnika moraju jasno pokazati nakanu MZOM-a da se uhvati u koštac s rak ranom srednjoškolskog sustava, a to je neograničeno pravdanje izostanaka učenika bez ikakve liječničke dokumentacije. Roditelji trebaju imati mogućnost pravdati izostanke djeteta bez liječničke ispričnice, ali se ovoj mogućnost treba pristupati odgovorno jer korištenje ove mogućnosti za izbjegavanje testova, ispitivanja i sl. (čega smo u srednjim školama itekako svjesni) nanosi štetu prvenstveno učenicima."]
[388,"DEJAN MRAČKOVSKI","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","U osnovnom Čl. 4, st. 4. Praviilnika, na kraju rečenice dodati: \"..niti se ponoviti više od dva puta u polugodištu.\"\nObrazloženje:\nNavedeno je bilo predlagano više puta i od Sindikata, a ovom izmjenom nije obuhvaćeno. Riječ je o potrebi ograničavanja opravdavanja izostanaka učenika od strane roditelja jer, nažalost, dio roditelja je uistinu tu mogućnost zloupotrebljavao kako bi olakšao ispunjavanje školskih obveza svojoj djeci. Nažalost štetu upravo trpe učenici koji zbog neredovitog prisustvovanja nastavi ne postižu očekivan školski uspjeh, ali i učitelji koje radne sate za nastavu koriste za ponavljanje ispitivanja (pismenih i/ili usmenih)."]
[389,"HRVOJE BRKIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","\"Ukoliko škola ima informaciju da roditelji iz različitih razloga ne dopuštaju djetetu odlazak u školu dužni su o tome obavijestiti nadležni područni ured Hrvatskog zavoda za socijalni rad.\"\n\nKao roditelj djeteta koje se nalazilo na listi za odstrel u Osnovnoj školi Bartola Kašića u Vinkovcima, a koje ravnateljica, pročelnik, načelnik MUP‑a, ministar i drugi nadležni nisu htjeli zaštititi, te su uz podsmijeh ignorirali roditeljske molbe, izražavam duboko neslaganje sa stavkom 8.\nU našem slučaju to znači kontinuiranu zaštitu jednog nasilnog pojedinca, dok ostali moraju šutjeti pod prijetnjom Centra za socijalnu skrb, koji u slučaju nasilnika ne poduzima apsolutno ništa.\nAko se ovom stavkom želi potaknuti daljnje raseljavanje djece, onda on ima smisla.\nTakođer, stavak 8 gramatički je netočno napisan, jer se riječ „ukoliko” u ovom kontekstu treba zamijeniti hrvatskom inačicom „ako”."]
[390,"HAJDI JELASKA-RELJA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Suočeni smo s kolektivnim napuštanjem nastave na satima kada se provode pisane provjere znanja. Stav je učenika da je bolje dobiti jedan neopravdani sat nego lošu ocjenu. Mislim da bi u pedagoškom smislu bilo učinkovito za takav oblik ponašanja učenicima izreći odgojnu mjeru, što prema postojećem pravilniku \nnije moguće."]
[391,"BRUNA KOBEŠĆAK MOGULIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Smatram da se ovim izmjenama ne rješava glavni problem. Škole su i do sada morale reagirati ukoliko imaju saznanja o tome da roditelji  sprječavaju odlazak djeteta u školu te obavijestiti nadležne institucije. Iz mog iskustva to su situacije koje nisu tako česte i kao što već piše u nekim komentarima ovdje, roditeljima su u nekim ekstremnim situacijama jedino što osjećaju da još mogu u svrhu zaštite svog djeteta. Međutim, problem koji još uvijek stoji je mogućnost opravdavanja do 3 uzastopna radna dana unedogled, što rezultira ogromnim brojem izostanaka. Tu je već situacija učestalija, a ne uvode se nikakva ograničenja. Isto tako u Pravilniku ne piše da je roditelj dužan razredniku navesti razlog izostanka učenika (što e-Dnevnik zahtijeva) i to ne bi trebalo biti navedeno samo u Statutu škole, već i u samom Pravilniku."]
[392,"MARKO SIKIRICA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Kao otac djeteta koje je bilo svjedok ubojstva školskog kolege u Prečkom i pokušaja ubojstva drugog školskog kolege i učiteljice 1. razreda, koje je jedva izvuklo živu glavu na udaljenosti 1m od ubojice, zbog OTKLJUČANIH I OTVORENIH VRATA o KOJIMA NITKO NIJE BRINUO! i zbog čega NITKO nije bio ODGOVORAN (jer krivca znamo), zanima me tko će prvi prijaviti moje nedopuštanje djetetu da ide u školu ukoliko isto neće biti sigurno do kraja svojeg školovanja?!?\nOvo je zapravo još jedan dokaz, da sustav kada ne zna kako bi se \"popravio\", onda stavlja probleme pod \"tepih\", pokušava \"okrenuti glavu\" ili penalizirati one koji ukazuju na propuste istoga. Osim toga, tko će biti odgovoran, ako neki roditelj mora pustiti dijete u školu, a taj isti sustav ne reagira na više prethodnih prijava o zlostavljanju, maltretiranju ili fizičkom nasilju drugih školaraca prema njihovom djetetu?  Gdje taj zlostavljač(i) onda unutar ili izvan škole tom istom djetetu nanesu teške fizičke ili emotivno-psihičke ozljede? (A još bolje, ako je van škole, onda je i van sustava, jeli tako?)\nZašto se nigdje ne spominje kibernetičko nasilje kao pedagoška mjera za kažnjavanje?\nOvaj članak nema smisla i potrebno ga je brisati."]
[393,"IVANA ŠIMIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Roditelji ne uskraćuju djeci dolazak u školu iz hira, obijesti ili želje za sukobom sa sustavom. To čine isključivo kada su iscrpili sve druge zakonom dopuštene i razumne oblike komunikacije s nadležnim institucijama – kao posljednji čin zaštite sigurnosti, dostojanstva i prava vlastite djece.\nPredložena odredba ovoga članka potpuno ignorira stvarne razloge zbog kojih roditelji posežu za takvim potezima. Ne radi se o „izražavanju nezadovoljstva“, već o situacijama u kojima sustav ne osigurava uvjete za sigurno i zakonito školovanje.\nOvim se člankom roditelje pokušava disciplinirati i zastrašiti sankcijama, umjesto da se institucije zapitaju zašto roditelji više nemaju povjerenja u sustav. Poruka koja se šalje roditeljima je jasna: šutite, trpite i preuzmite odgovornost za propuste države – ili će protiv vas biti pokrenuti mehanizmi socijalne skrbi.\nTakav pristup nije samo neprihvatljiv, nego i duboko neetičan. Roditelji nisu protivnici sustava, nego njegova posljednja sigurnosna mreža kada on zakaže. Uključivanje Hrvatskog zavoda za socijalni rad u situacijama u kojima roditelji štite interese svoje djece predstavlja ozbiljnu zlouporabu ovlasti i dodatno traumatizira obitelji koje su već pod enormnim pritiskom.\nAko je ovo jedini način na koji Ministarstvo reagira na upozorenja roditelja, onda je problem daleko dublji od „neopravdanog izostanka s nastave“. Potrebno je uspostaviti stvaran, obvezujući i odgovoran dijalog s roditeljima, umjesto da se represivnim mjerama pokušava ušutkati one koji upozoravaju na sustavne propuste.\nDok se ne osiguraju uvjeti propisani zakonima i međunarodnim konvencijama, roditelji će i dalje biti prisiljeni birati između formalnog poštivanja pravila i stvarne zaštite vlastitog djeteta. I tu dilemu nije stvorio roditelj – nego sustav."]
[394,"ANA JAKUPEC-RAKIJAŠIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 2.","Poštovani!\nSvakako pozdravljam nastojanje da se unesu promjene u uređivanje kriterija za izricanje pedagoških mjera. No isto tako, smatram kako su navedene izmjene i dopune Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera samo kozmetičke prirode i ne rješavaju osnovni problem sve većeg broja izostanaka učenika u Republici Hrvatskoj. Roditelji i dalje imaju istu mogućnost opravdavanja izostanaka učenika kao i do sada. Jedina je razlika što je ovim Pravilnikom predloženo da se izostanak učenika s nastave zbog izražavanja nezadovoljstva i protesta učenika ili roditelja ne može opravdati, a time se ne rješava već navedeni temeljni problem. \n\nSlažem se se prijedlogom da je škola, ukoliko ima informaciju da roditelji iz različitih razloga ne dopuštaju djetetu odlazak u školu, dužna o tome obavijestiti nadležni područni ured Hrvatskog zavoda za socijalni rad."]
[395,"TINA MADUNIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Smatram da bi se odluka o tome je li potrebno poslati obavijest o izricanju navedenih pedagoških mjera nadležnom područnom uredu Hrvatskog zavoda za socijalni rad trebala prepustiti na procjenu školi."]
[396,"IVA MILARDOVIĆ ŠTIMAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","GRAD ZAGREB:\nU članku 8. iza stavka (4) dodaje se novi stavci (5), (6) i (7) koji glase: \n \n(5) Učeniku kojem je tijekom školske godine izrečena pedagoška mjera zbog ponašanja koje predstavlja ugrozu vlastite sigurnosti ili sigurnosti drugih učenika, škola može, na temelju obrazloženog prijedloga razrednog vijeća i uz prethodno pozitivno mišljenje učiteljskog odnosno nastavničkog vijeća, uskratiti pravo sudjelovanja u terenskoj nastavi, izletu ili drugom obliku izvanučioničke nastave.\n(6) Postupak iz stavka 5. ovoga članka provodi se za svaku pojedinačnu aktivnost.\n(7) U slučaju primjene mjere iz stavka 5. ovoga članka, škola je obvezna osigurati učeniku primjeren oblik zamjenske nastave u prostorima škole.\n \nObrazloženje prijedloga:\nPredloženom dopunom želi se osnažiti odgojna funkcija pedagoških mjera te omogućiti školama dodatni instrument za zaštitu sigurnosti svih sudionika odgojno-obrazovnog procesa.\nTerenska nastava, izleti i drugi oblici izvanučioničke nastave, zbog specifične organizacije i okruženja, zahtijevaju pojačanu razinu odgovornosti odgojno-obrazovnih djelatnika u nadzoru i osiguravanju sigurnosti svih dionika. U slučajevima kada je učeniku izrečena pedagoška mjera zbog ponašanja koje predstavlja ugrozu njegove vlastite sigurnosti ili sigurnosti drugih učenika, u pojedinim slučajevima može biti opravdano da škola, u najboljem interesu učenika i ostalih sudionika, privremeno ograniči sudjelovanje učenika u takvim aktivnostima. Istodobno, propisivanjem obveze škole da osigura zamjensku nastavu u prostorima škole učeniku se jamči pravo na kontinuitet obrazovanja.\n \nTakođer, prijedlog osigurava zaštitu interesa učenika na koje se mjera odnosi jer predviđa da se odluka donosi na temelju obrazloženog prijedloga razrednog vijeća, odnosno svih učitelja ili nastavnika koji rade s učenikom, uz prethodno pozitivno mišljenje učiteljskog, odnosno nastavničkog vijeća. Navedeno vijeće čine svi učitelji, odnosno nastavnici i stručni suradnici školske ustanove te ravnatelj škole, čime se omogućuje da se odluka temelji na cjelovitom i interdisciplinarnom uvidu u ponašanje, napredovanje i potrebe učenika. \nDodatno, mjera se odnosi samo na pojedinačnu aktivnost, tako da se učeniku osigurava ponovno razmatranje potrebe za primjenom predložene pedagoške mjere za svaku sljedeću terensku nastavu, izlet ili drugi oblik izvanučioničke nastave."]
[397,"MARINETA PAVLOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Članak 3.\n\nPrije izricanja pedagoške mjere učeniku s utvrđenim teškoćama u razvoju , škola je dužna utvrditi je li ponašanje izravna posljedica teškoće,zdravstvenog stanja ili nedostatnih prilagodbi u odgojno-obrazovnom radu.\n\nIako se spominje suradnja sa socijalnim službama , nije jasno kako bi škole konkretno koristile prilagodbe ili alternativne načine rada prije , za vrijeme ili nakon izricanja pedagoških mjera.\n\nZa RT \"Pomozimo djeci s invaliditetom \""]
[398,"PRAVOBRANITELJ ZA DJECU","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Člankom 3. Prijedloga pravilnika, dodaje se novi stavak 5. u članku 8. Pravilnika, kojim se propisuje obveza škole da o izricanju pedagoških mjera iz članka 7. stavka 3. i 4. Pravilnika obavijesti nadležni područni ured Hrvatskog zavoda za socijalni rad te zatraži izvještaj o poduzetim radnjama kako bi ista mogla prilagoditi stručni rad s učenikom.\n\nPredlažemo u članku 3. kojim se dodaje novi stavak 5. članka 8., dodati i novi stavak 6. koji glasi: \n„(6) Uz obavijest iz stavka 5. ovog članka, škola je dužna poslati nadležnom područnom uredu Hrvatskog zavoda za socijalni rad i izvještaj o rizicima na strani učenika i ponašanju zbog kojeg je izrečena pedagoška mjera, dosadašnjoj suradnji s roditeljima i poduzetim mjerama“.  \n\nUvođenje obaveze obavještavanja nadležnog područnog ureda Hrvatskog zavoda za socijalni rad prilikom izricanja težih pedagoških mjera, predstavlja jačanje međuresorne suradnje i osiguravanje dodatne podrške učenicima, roditeljima i nastavnicima. U tim situacijama suradnja škole i Hrvatskog zavoda za socijalni rad može pridonijeti boljem razumijevanju rizika i okolnosti u kojima učenik živi te osiguravanju podrške i/ili, po potrebi, mjera za zaštitu prava i dobrobiti djeteta. Zbog toga je ključna razmjena informacija o učeniku, procjenama rizika i poduzetim mjerama između škola i Hrvatskog zavoda za socijalni rad kako bi, ovisno o procjenama rizika poduzete mjere bile individualizirane i sveobuhvatne, uključujući i stručnu podršku roditeljima s ciljem promjene ponašanja kod učenika, jačanja kapaciteta roditelja i smanjenja rizika u školskom okruženju."]
[399,"MATIJA BUDIMIR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Poštovane i poštovani, predlažem da se u članku 8. stavci 1 do 4 (dakle postojeći stavci) promijene u 3 stavka i glase:\n\"(1) Ako učenik ponovi neprihvatljivo ponašanje iste vrste za koje mu je već izrečena pedagoška mjera, učeniku se izriče sljedeća teža pedagoška mjera.\n(2) U slučaju da je novo neprihvatljivo ponašanje druge vrste, pravila su sljedeća:\n - ako je učenikovo neprihvatljivo ponašanje manje težine od onog za koje mu je već izrečena pedagoška mjera, učeniku se može ponovo izreći pedagoška mjera iste težine,\n - ako je učenikovo neprihvatljivo ponašanje jednake težine od onog za koje mu je već izrečena pedagoška mjera, učeniku se može ponovo izreći pedagoška mjera iste težine ili izreći sljedeća teža pedagoška mjera.\n(3) Učeniku osnovne škola kojem je izrečena pedagoška mjera preseljenja u drugu školu nakon težeg, teškog ili osobito teškog neprihvatljivog ponašanja u novoj školi može se ponovo izreći pedagoška mjera preseljenja u drugu školu ili se učenika može suspendirati s nastave do kraja školske godine i uputiti na polaganje razrednog ispita.\"\nNavedeno predlažem zato što školama treba dati više slobode u ocjeni okolnosti počinjenja i posljedice neprihvatljivih ponašanja. Također osnovnoj školi u koju je zbog neprihavtljivog ponašanja preseljen učenik mora se dati mogućnost da učenika bolje motivira da ne ponavlja neprihvatljiva ponašanja i mogućnost da ostale učenike zaštiti od neprihavtjivih ponašanja."]
[400,"MAJA VUGRINEC LUKAVEC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Ograničavanje korištenja informacijsko-komunikacijskih uređaja opravdano je jer pridonosi boljoj koncentraciji učenika, kvalitetnijoj međusobnoj komunikaciji i višoj razini odgojno-obrazovnog procesa. Predloženi automatizam obavještavanja između škole i HZZSR-a, iako je komunikacija nužna, vodi pretjeranoj birokratizaciji i značajnom dodatnom administrativnom opterećenju škola i stručnih službi. Izmjenama se školama nameću nove obveze, dok se istodobno ne propisuju jasne i obvezujuće odgovornosti HZZSR-a prema školama. Bez dvosmjerne i pravodobne komunikacije, uključujući obvezu povratnog očitovanja i konkretnog djelovanja u najboljem interesu djeteta, ovakav model obavještavanja gubi svrhu."]
[401,"TINA PARAĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Podržavam predloženu odredbu o obveznoj suradnji škole s Hrvatskim zavodom za socijalni rad. U praksi škole, a osobito razrednici, često djeluju pod pritiskom roditelja te nemaju uvijek dovoljno resursa za samostalno rješavanje složenih obiteljskih okolnosti koje utječu na ponašanje učenika.\nSmatram nužnim i opravdanim da se pri izricanju pedagoških mjera, sukladno njihovoj težini, uključe Hrvatski zavod za socijalni rad i druge relevantne institucije. Takva suradnja omogućuje cjelovit pristup učeniku, pravodobnu procjenu njegovih životnih okolnosti te osiguravanje odgovarajuće podrške nakon izricanja mjere, ali i pruža potrebnu potporu razrednicima, učiteljima i ostalim učenicima u razrednom odjelu koji su neizravno pogođeni takvim situacijama."]
[402,"KATIJA KUNAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Ja se slažem da je komunikacija između škole i HZZSR nužna ali ovaj automatizam bi  vodio pretjeranoj birokratizaciji i velikom dodatnom teretu posla školama i njihovoj stručnoj službi . Svakako učenicima treba pomoći da promijene i poboljšaju nepoželjno ponašanje.  Ovakvim izmjenama se dodatne obveze nameću školama ali imam dojam da se zanemaruju obaveze HZZRS prema školi. Dakle naglasak bi trebao  biti na dvosmjernoj komunikaciji između škole i HZZRS.  Uzalud je da se za svako izricanje pedagoške mjere škola šalje obavijest  HZZRS ako se povratno i HZZRS školi ne obveže očitovati  povratnom informacijom u smislu djelovanja za dobrobit djeteta.  \nŠto se tiče ograničenja u korištenju informacijsko komunikacijskih uređaja, ja se slažem da bi to imalo pozitivan utjecaj na povećanje koncentracije učenika, na bolju međusobnu komunikaciju učenika te na podizanje kavalitete odgojno obrazovnog procesa."]
[403,"KRISTIJAN MITREČIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","U javnosti se ranije spominjalo rješenje prema kojem bi roditelji mogli opravdati samo nekoliko dana izostanaka godišnje, a sve ostalo bi se prebacilo na liječničke ispričnice. Od takvog se pristupa odustalo nakon reakcija zdravstvenog sustava, ali važno je naglasiti da ni to ne bi riješilo problem velikog broja izostanaka. Problem nije u tome tko opravdava izostanke, nego koliko se izostaje i koliko se izostanaka “pokrije” opravdanjima.\n\nZato smatram da rješenje treba biti u jasnoj i obvezujućoj vezi između prisutnosti i ocjenjivanja: kada učenik zbog prevelikog broja izostanaka iz pojedinog predmeta nema dovoljno elemenata za vrednovanje, treba biti obveza da se takvog učenika uputi na predmetni/razredni ispit ili posebnu provjeru ishoda. To nije kazna, nego realna posljedica — bez prisutnosti nema kontinuiteta učenja ni provjera znanja, pa nema ni pouzdane osnove za zaključivanje ocjene."]
[404,"GORDANA BARTOL","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Podržavam prijedlog o takvoj suradnji s  Hrvatskim zavodom za socijalni rad, a osobito dio koji se odnosi na izvještaj o poduzetim radnjama (od strane HZZSR-a). Smatram da je upravo taj dio ključan u tome da škole mogu prilagoditi svoj stručni rad s učenikom, a sama suradnja s HZZSR-om bi trebala biti konstantna. U toj bi se suradnji svakako trebali znati podatci o socijalnom radniku koji je nadležan za konkretnog učenika jer je razmjena informacija o poduzetim radnjama, napretku učenika, eventualnim pogreškama i drugom, nužna. Na taj bi se način poboljšala kvaliteta rada s učenikom, proces bi bio brži i efikasniji, a sve na dobrobit učenika, obitelji, ali i zajednice u cjelini. Dosadašnja suradnja sa Socijalnom službom bila je manjkava upravo zbog nedostatka kvalitetne dvosmjerne komunikacije. Na kraju krajeva, Socijalna služba i škole trebali bi biti partneri i suradnički tim jer imaju zajednički cilj - dobrobit djeteta."]
[405,"DEJANA VARNICA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Podržavam prijedlog dodavanja stavka 5. u članku 8., koji naglašava važnost i nužnost dvosmjerne suradnje škola i zavoda za socijalni rad, jer samo transdisciplinarnim pristupom možemo polučiti rezultate."]
[406,"ŽELJKA VARGIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Podržavam obvezu suradnje s Hrvatskim zavodom za socijalni rad jer škole često nemaju resurse da same riješe duboke obiteljske uzroke devijantnog ponašanja."]
[407,"PETRA PORIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Opet se ovim izmjenama reguliraju obaveze škole prema HZZSR-u, dok se obaveze HZZSR-a prema školama zanemaruju. Škole bi prema svim pravilnicima i zakonima koji se bave ovom problematikom HZZSR-u trebale javljati i najmanju sitnicu koja se dogodila s učenicima, međutim, povratna se informacija nikada ne dobije. Ako stručni suradnik ne posjeduje točno ime i prezime socijalnog radnika koji vodi određeni slučaj i njegov direktni broj telefona, teško se dolazi do povratnih informacija. I ovdje ne govorim o povratnim informacijama za razgovor koji su obavili nakon što smo dojavili neku „slabiju“ pedagošku mjeru, ovdje govorim o ozbiljnim situacijama obiteljskog nasilja i o drugim hitnim situacijama u kojima škola ostaje bez povratne informacije što se s djetetom događa. Također, dopisi koje HZZSR dostavlja školama su generalizirani, opći i izgledaju jednako za sve učenike i situacije. Ne navodi se zbog čega se mišljenje škole traži niti se navodi hitnost situacije. Opet je obaveza škole da postavlja Zavodu pitanja zbog koje situacije se mišljenje traži ili se tek tijekom razgovora stručnog suradnika s djetetom doznaje pravi razlog traženog mišljenja – a i dijete svašta ispriča, tko će znati pravu istinu. Upravo iz tog razloga smatram da bi se o ovoj izmjeni trebalo promisliti. Ima li smisla javljati HZZSR-u za baš svaku mjeru, pogotovo ako je riječ o situaciji koja je rješiva unutar škole u kojoj je ona nastala? Ima li smisla dodatno zatrpavati stručne suradnike i socijalne radnike papirologijom i administracijom, pogotovo ako se trud čini uzaludan jer se povratna informacija ne dobiva ni za ozbiljnije situacije. Trebalo bi se regulirati ovim dokumentom da se i HZZSR na neki način obveže na davanje, barem minimalne, povratne informacije školama. Dijete u školi provodi minimalno 6 sati svakoga dana, a zbivanja u obitelji u obitelji itekako utječu na djetetov boravak u školi pa ne vidim razlog zašto ovaj pravilnik ne bi regulirao dvosmjernu komunikaciju između škola i HZZSR-a."]
[408,"ŠIME VALIDŽIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Kao što postoji pomoć za učenike koje imaju poteškoće s matematikom, treba postojati pomoć za učenike koje imaju poteškoće u stvaranju međuljudskih odnosa (i tu ne mislim na psihijatrijsku pomoć nego savjetovanje o tome kako stvoriti međuljudske odnose, i to u slobodnom vremenu izvan škole da učenik ne doživi stigmatizaciju) i u fizičkim vještinama jer su osobe koje su slabije u sportu česta meta ruganja i odbacivanja."]
[409,"SANJA KOKANOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Slažem se s prijedlogom dodavanja stavka 5. na članak 8. jer su naglašene mjere strogog ukora i preseljenja u drugu školu za osnovne škole. Suradnja je svakako bitna i Zavod bi trebao biti upućen u problematiku. Uvid u E-dnevnik bi dao sve potrebne informacije, mislim da bi trebalo izbjeći dodatnu papirologiju i ubrzati suradnju. Važno je da Zavod u nekom kraćem roku izvijesti školu o poduzetim aktivnostima."]
[410,"TOMISLAV NOVOSEL","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Slažem se s prijedlogom da se u slučaju izricanja strožih pedagoških mjera o tome obavijesti Hrvatski zavod za socijalni rad. Smatram da je takva suradnja nužna radi cjelovitog pristupa učeniku, pravodobne stručne procjene obiteljskih okolnosti te pružanja odgovarajuće podrške učeniku i obitelji.\n\nUključivanje Hrvatskog zavoda za socijalni rad doprinosi učinkovitijem rješavanju odgojno-obrazovnih poteškoća, jača međuinstitucionalnu suradnju te povećava mogućnost preventivnog djelovanja u najboljem interesu učenika."]
[411,"ŽELJKO MATIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Ovo je potpuno nepotrebno. No ako se želi uključiti Hrvatski zavod za socijalni rad onda tekst treba glasiti:\n„(5) O izricanju pedagoške mjere iz članka 7. stavka 3. ovoga Pravilnika učeniku osnovne i srednje škole, škola je dužna poslati obavijest nadležnom područnom uredu Hrvatskog zavoda za socijalni rad“\n\nDakle, upoznati zavod sa situacijom (ako već nije i prije upoznat) a sam zavod će zaključiti što dalje i kakvu će i s kim ostvariti komunikaciju.\nSvi koji rade u školama znaju da ova komunikacija teško funkcionira. Čekaju se mjeseci na odgovor iz zavoda (prezauzeti). Učenici koji su dobili pedagošku mjeru isključenje (čl. 7 st. 4) ne idu više u školu, eventualno na kraju godine pristupe razrednom ispitu. Škole već imaju obvezu i surađuju sa zavodom u svim predviđenim situacijama. \nAko je skrivena namjera ove stavke da se učenici uopće ne isključuju iz škole onda to treba tako i napisati, neprikriveno."]
[412,"SONJA PLANINIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Podržavam donošennje ovog stavka koji  doprinosi zaštiti najboljeg interesa učenika, jačanju profesionalne odgovornosti škole i ujednačavanju postupanja u izricanju pedagoških mjera. Time se pedagoške mjere usmjeravaju ne samo na sankcioniranje nepoželjnog ponašanja, nego i na pružanje podrške učeniku radi njegova daljnjeg osobnog, socijalnog i obrazovnog razvoja."]
[413,"DANIJEL OTO","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Protivim se uvođenju obveze automatiziranog obavještavanja Hrvatskog zavoda za socijalni rad o svakoj izrečenoj pedagoškoj mjeri iz članka 7. stavka 3. i 4. Smatram da takav pristup nije u skladu s načelom razmjernosti niti s najboljim interesom djeteta.\nIzricanje strožih pedagoških mjera ne mora nužno značiti da je riječ o zanemarivanju, obiteljskim poteškoćama ili drugim okolnostima koje su u djelokrugu sustava socijalne skrbi. U velikom broju slučajeva riječ je o razvojnim teškoćama, adolescentskim krizama ili odgojnim izazovima koje škola, u suradnji s roditeljima i vlastitim stručnim suradnicima, može i treba rješavati bez uključivanja vanjskih institucija.\nUvođenje automatizma prijavljivanja dovelo bi do nepotrebne birokratizacije rada škole, dodatnog administrativnog opterećenja te potencijalnog narušavanja privatnosti učenika i njihove obitelji. Također postoji opasnost od preopterećenja sustava socijalne skrbi slučajevima koji ne zahtijevaju njihovu intervenciju, čime bi se smanjila dostupnost pomoći onoj djeci kojoj je ona zaista nužna.\nSmatram da bi obvezu obavještavanja Hrvatskog zavoda za socijalni rad trebalo vezati uz stručnu procjenu škole o postojanju okolnosti koje upućuju na ugroženost prava i dobrobiti djeteta, a ne uz samu činjenicu izricanja pedagoške mjere."]
[414,"MARA MIDŽOR","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Podržavam ovaj prijedlog i smatram da bi sve škole i osnovne i srednje trebale imati u stručnoj službi i pedagoga i psihologa, jer je sve više učenika sa raznim oblicima devijantnih ponašanja. Izmjenom informacija i savjetovanjima sa roditeljima, stručnim službama i Centrom za socijalni rad povećava se mogućnost da se pozitivno utječe na učenika koji se dovede u tu situaciju."]
[415,"ANTUN VIDOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Uvođenje obaveze obavještavanja nadležnog ureda Hrvatskog zavoda za socijalni rad prilikom izricanja strogog ukora u osnovnoj školi, odnosno opomene pred isključenje u srednjoj školi, kao i u slučajevima preseljenja učenika u drugu osnovnu školu ili isključenje iz srednje škole, predstavlja jačanje međuresorne suradnje i osiguravanja dodatne podrške učenicima kod kojih su iscrpljene redovne odgojno - obrazovne mjere. Posebno u slučajevima preseljenja u drugu osnovnu školu i isključenja iz srednje škole, kao najtežih pedagoških mjera s mogućim dugoročnim posljedicama na obrazovni put i dobrobit djeteta, smatram opravdanim obavezno uključivanje sustava socijalne skrbi. U tim situacijama    suradnja škole i Hrvatskog zavoda za socijalni rad može pridonijeti boljem razumijevanju okolnosti u kojima učenik živi te osiguravanju podrške nakon izricanja mjere.\nMeđutim, kada je riječ o strogom ukoru i opomeni pred isključenje, držim da obavezno i automatizirano obavještavanje Hrvatskog zavoda za socijalni rad u svim slučajevima nije nužno ni svrhovito. Navedene mjere ne proizlaze uvijek iz razloga koji su u djelokrugu socijalne skrbi, već često iz ponašanja koje škola, uz stručne suradnike, može rješavati       vlastitim kapacitetom. Smatram stoga da bi pravilnikom trebalo jasno razlikovati razine pedagoških mjera. Za preseljenje učenika u drugu osnovnu školu i isključenje iz srednje    škole obavezu obavještavanja Hrvatskog zavoda za socijalni rad treba zadržati, dok bi za strogi ukor i opomenu pred isključenje ta obaveza trebala ovisiti o procijeni stručnog       tima škole o postojanju okolnosti koje zahtijevaju uključivanje sustava socijalne skrbi. Dodatno, nužno je precizno uredit svrhu, sadržaj i rokove dostave izvještaja Hrvatskog       zavoda za socijalni rad, kako bi se osiguralo da dobivene informacije doista služe planiranju daljnjeg stručnog rada s učenikom, uz puno poštivanje prava djeteta, zaštitu privatnosti i profesionalne autonomije škole."]
[416,"NATALIJA KOLENC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Budući da je svrha izricanja svake pedagoške mjere korekcija neprihvatljivih ponašanja, smatram da je ovo dobar prijedlog jer je potrebno uključiti i druge stručnjake u rad s učenicima kojima je izrečena pedagoška mjera radi poboljšanja ponašanja i pozitivnog budućeg razvoja učenika. Bilo bi dobro da škola upućuje takvog učenika i na obvezno psihološko savjetovanje ako u školi ne postoji psiholog."]
[417,"JELENA BEKAVAC KRČADINAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Poštovani, u nastavi se koristi e-dnevnik u kojem su upisane sve pedagoške mjere, pa zar nije logično smanjiti količinu međusobnog dopisivanja i oformiti \"Školski pedagoški odjel\" pri Hrvatskom zavodu za socijalnu skrb i/ili pri MZOM-u koji će imati elektronski uvid u sve potrebne pedagoške podatke u nekom \"posebnom\" Izvještaju e-dnevnika (CARNet dogradi e-dnevnik prema zahtjevima Hrvatskom zavodu za socijalnu skrb). Na primjer: u e-dnevniku se kod svakog učenika koji dobije negativnu ocjenu pojavi trokut s brojem negativnih ocjena i klikom na taj trokut dobiju se svi daljnji detalji o jedinicama i popratnim bilješkama. \nPrijedlog: \"Školski pedagoški odjel\" pri Hrvatskom zavodu za socijalnu skrb ako nadzire npr. 30 škola, onda kod prijave u CARNet aplikaciju može se uz nazive tih 30 škola pojaviti trokut s brojem izrečenih pedagoških mjera i klikom na trokut dobiju se detaljniji podaci.\nTakođer bi se trebalo uz svaku pedagošku mjeru koja je u aplikaciji vidljiva \"Školskom pedagoškom odjelu\" Hrv. zavodu za soc.skrb unositi slijed radnji koji je poduzet od strane Hrvatskog zavoda za socijalnu skrb, kako bi škola znala što se poduzima."]
[418,"NIVES CEGLEDI","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Slažem se sa prijedlogom dodavanja stavka 5. na članak 8. jer se ovdje ne radi o svim pedagoškim mjerama, već o strogom ukoru i preseljenju u drugu školu za osnovne škole, te opomenom pred isključenje i isključenju iz škole za srednje škole. Kao stručni suradnik vidim potrebu i obavezu komunikacije sa Hrvatskim zavodom za socijalni rad, te mislim da je potrebno obavijestiti ih o ovim pedagoškim mjerama jer je do njih nije došlo iznenada. Slažem se sa prijedlogom da HZSR izvijesti školu o poduzetim radnjama kako bismo mogli prilagoditi rad sa učenikom."]
[419,"FRANO MIŠKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Protivim se uvođenju automatizma prijavljanja svake izrečene pedagoške mjere iz članka 7. st. 3. i 4. Hrvatskom zavodu za socijalni rad (HZZSR). Iako je suradnja nužna, ovakva odredba dovodi do prekomjerne birokratizacije i potencijalnog kršenja prava na privatnost obitelji (članak 35. Ustava RH).\nŠkola već ima obvezu prema članku 136. stavak 4. ZOOOŠ-a i Protokolu o postupanju u slučaju nasilja prijaviti zanemarivanje ili zlostavljanje. Međutim, izricanje pedagoške mjere strogog ukora (npr. zbog nakupljenih neopravdanih sati uslijed adolescentskog bunta) ne znači automatski da je obitelj u socijalnom riziku koji zahtijeva intervenciju HZZSR-a.\nZatrpavanje HZZSR-a administrativnim obavijestima o svakoj težoj mjeri oduzet će resurse socijalnim radnicima za slučajeve gdje je intervencija uistinu potrebna. Predlažem da se obveza obavještavanja veže uz stručnu procjenu škole da su ugrožena prava djeteta, a ne da se postavlja kao birokratski automatizam."]
[420,"DAMIR DREZGA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Smatram da nema potrebe da škola šalje obavijesti nadležnom područnom uredu Hrvatskog zavoda za socijalni rad vezano uz izricanje bilo koje pedagoške mjere pa tako i Pedagoške mjere strogog ukora za učenike OŠ, Pedagoške mjere opomene pred isključenje za učenike SŠ kao i Pedagoške mjere preseljenja u drugu školu za učenike OŠ i Pedagoške mjere isključenje iz škole za učenike SŠ. Prilikom postupka donošenja bilo koje pedagoške mjere koji prethodi donošenju ili ne donošenju same pedagoške mjere predviđena je člankom 6 Pravilnika mogućnost suradnje sa nadležnim institucijama (školski liječnik, drugi stručnjak, nadležni centar za socijalnu skrb) Dakle u članku 8 ne bih dodavao stavak 5."]
[421,"SANJA MINARIK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Molim onda da i isti taj Zavod redovito obavještava Školu o svim događanjima i promjenama unutar obitelji koja je pod njihovim nadzorom, ažurira podatke i prosljeđuje ih školi?"]
[422,"MARKO SIKIRICA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 3.","Škola ne bi trebala slati izvještaje, škola, a i centar za socijalni rad moraju proaktivno međusobno surađivati i komunicirati na dnevnoj bazi. Izvještaji o pedagoškim mjerama moraju biti samo kao zapisnički materijal te suradnje. Komunikacija treba biti obostrana. Za primjer, nije normalno da škola mora saznavati od obitelji \"promjene u obitelji\", ako je ta obitelj već u centru uključena u neki od postupaka, a često škola nema ni informaciju o nasilju u obitelji i slično."]
[423,"MARKO SIMIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 4.","Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta\nu trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka."]
[424,"SNJEŽANA VUK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 4.","Poštovani,\nPozdravljam i podržavam dopunu pravilnika te predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika koje se odnose na ispričnice roditelja kojima je omogućeno opravdavanje izostanaka bez ograničenja riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“. \nTako bi tekst stavka 3 tog 4. člana trebao glasiti:\n\"Roditelj može najviše dvaput tijekom svakog polugodišta opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2 ovog članka.\""]
[425,"MARINETA PAVLOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 4.","Članak 4.\n\nObveza usklađivanja statuta škola , ne naglašava potrebu usklađivanja s načelima inkluzivnog obrazovanja i pravima učenika s teškoćama , sukladno važećim propisima i Konvenciji o pravima OSI.\nTakođer produžiti rok za usklađivanje statuta od 90 dana njegova stupanja na snagu.\nZa RT GI \"Pomozimo djeci s invaliditetom\""]
[426,"MAJA TRTANJ RADAKOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 4.","Poštovani, slažem se sa dosadašnjim komentarima da je rok od 60 dana prekratak. U 2025. godini u travnju smo imali Izmjene i dopune koje je Župan ( osnivač) usvojio tek u studenom, a Domski odbor tek u prosincu.\nO poslovima tajnika, preopterećenosti tajnika, omalovažavanju VSS tajnika s nižim koeficijentom neću ni govoriti ni ne želim ali hoću pitati da li će MZOM napokon odgovoriti Vijeću za praćenje koeficijenata za koeficijente tajnika, zašto nisu odgovorili u roku 60 dana od upita, a nisu odgovorili niti godinu dana od upita."]
[427,"ŽELJKO MATIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 4.","Mijenjanje Statuta, Kućnog reda, nije posao od jednog dana, makar se radilo o samo jednom slovu. \nNeke škole čekaju i po dvije godine dok osnivači odobre Statute usvojene na Školskom odboru (3 člana iz reda osnivača od 7 članova). Neki osnivači imaju i preko 100 škola a sve suglasnosti idu pojedinačno preko županijskih/gradskih skupština. \nČesto se dogodi da prije dođu nove izmjene nego što su stare ugrađene u Statut i postale pravno valjane.\nTako da većina škola većinu vremena radi u pravnom međuprostoru jer Zakon o odgoju i obrazovanju o osnovnoj i srednjoj školi je trebao odrediti da akt automatski stupa na snagu 60 dana od dana slanja akta osnivaču na suglasnost (jer ionako su 3 od 7 članova školskih odbora iz redova osnivača, a često bude neizravno i poneki od ostalih članova)."]
[428,"SUZANA MATIJEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 4.","Smatram da je rok od 60 dana prekratak. Tajnik ili tajnica prvo rade prijedlog izmjene Statuta, nakon toga se s time ide na sjednicu Školskog odbora, zatim se to šalje Osnivaču koji nam to vraća na dopunu ili izmjenu ili prihvaća. Zatim moramo čekati da izmjenu Statuta prihvati županijska skupština, te objavi u svom službenom glasilu. Nakon toga potvrđujemo izmjenu našeg Statuta na sjednici Školskog odbora. Smatram da je realniji rok minimalno 3 mjeseca."]
[429,"ANA BARTOLOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 4.","Poštovani,\nmolim da se razmotri mogućnost da se ovaj rok od 60 dana za usklađivanje odredaba Statuta produlji na barem 6 mjeseci.\n\nŠkole nemaju „tajništva“, mi smo JEDNA OSOBA za sve. \n\nTajnici škola grcaju od posla svih 12 mjeseci u godini, osobito u osnovnim školama gdje nemamo referenta. Sve je na nama i sve više i više poslova nam se uvaljuje (bez naknade). Od tajnika se očekuje da na dnevnoj bazi koristiti registar zaposlenika, LANA HZMO, e-Zdravstveno, e-Maticu, eTur, program za digitalno urudžbiranje, program za evidenciju radnog vremena (jer za škole evidencija iz registra zaposlenika nije potpuna!!!), županijsku riznicu, CMS za škole (web stranica), e-Burzu rada, EOJN, ZUP-IT, i brojne druge programe i aplikacije (DZS, elektronički obrazac Povjerenika za informiranje, ISGE, Nera itd.). Godišnji ne možemo unaprijed planirati jer je uvijek nekome nešto hitno (sve češće zaprimamo e-mailove gdje se očitovanje očekuje istoga dana do 12:00 sati!), kad ostvarimo pravo na plaćeni dopust nema ga smisla koristiti jer ćemo nakupljeni posao ionako sami morati (hitno) odraditi, a ako i otvorimo bolovanje e-mailovi, poruke i pozivi ne prestaju.\n\nNa zahtjev osnivača Statut smo mijenjali 2024. godine i 2025. godine (osnivaču je prijedlog poslan u travnju, a odluka Župana donesena je krajem studenog), a prema ovome opet ćemo i u 2026. godini. Prije toga Statuti nisu bili mijenjani od 2020. godine. Nadalje, vjerojatno će se tijekom ove godine mijenjati i novčani pragovi za provođenje nabave prema Zakonu o javnoj nabavi pa će i tom prilikom trebati mijenjati Statut, a koliko sam upoznata krajem godine bi se mogao mijenjati i Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi.\nHoćemo li stoga 3 puta u ovoj godini morati mijenjati Statut? \nSvaki upis promjene Statuta u sudski registar košta! Mijenjati Statut svakih par mjeseci predstavlja bacanje državnog novca u vjetar. K tome, svaka promjena Statuta dodatni je posao za tajnika i sa sobom nosi barem 2 dodatne sjednice Školskog odbora. \n\nTakođer držim važnim ukazati na sljedeće:\n-Pravilnik o jednostavnoj nabavi samo smo u 2025. godini mijenjali 2 puta na zahtjev osnivača te ćemo ove godine očito biti primorani opet ga mijenjati, \n-Godišnje se održi preko 20 sjednica Školskog odbora (od čega 4 sjednice u listopadu i 3 u prosincu, a barem 2 u srpnju – uvijek u periodu kada imamo najviše posla i bez toga), a  prisustvovanje i sudjelovanje (izrada dokumentacije) na sjednicama ŠO se ne plaća,\n-Osnivač je zakomplicirao postupak upisa učenika u produženi boravak (ranije se postupak mogao provesti krajem kolovoza, sada smo obvezni prikupiti dokumentaciju već u lipnju i slati zahtjev sa svim podacima osnivaču) \n-zapošljavanje pomoćnika u nastavi u cijelosti prebačeno na škole (od lipnja 2025. do siječnja 2026. proveli smo 13 natječajnih postupaka za zapošljavanje PUN-a i još nismo pronašli sve tražene radnike), a tu su i brojni obrasci koji se glede PUN-a trebaju popunjavati i slati osnivaču,\n-Osnivač zahtijeva unos sve više podataka u županijsku riznicu te nam se samo pošalju pisani upute na više desetaka stranica, bez konkretne edukacije, \n-Provodimo sve više natječaja za zapošljavanje jer stručnog kadra na tržištu nema (cjelokupni postupak nadzire i provjerava tajnik jer niti jedno povjerenstvo nije sposobno samostalno, bez manjkavosti u zapisnicima, provesti postupak; k tome u e-HZZ pristup ima samo tajnik pa povjerenstvo ni ne može samostalno objaviti natječaj za zapošljavanje). \n-Nakon prelaska na euro, a imajući u vidu da su pragovi za jednostavnu i javnu nabavu ostali isti kao i prije, škole koje su do sada provodile poneki postupak jednostavne nabave sada provode 10 i više postupaka jednostavne i/ili javne nabave, a za koje postupke je opetovano zadužen tajnik; čak i kada se angažira vanjski suradnik, opet je tajnik taj koji mora voditi računa o dokumentaciji;\n-Digitalno urudžbiranje u cijelosti je palo na leđa tajnika, a samo skeniranje cjelokupne dokumentacije oduzima i trećinu radnog vremena, ponekad i više. \n\nZa sve druge radnike zaposlene u školi postoji određeni oblik norme (učitelji imaju odluku o tjednim i godišnjim zaduženjima, spremačice održavaju do 600m2, domar održava do 3000m2 unutarnjeg prostora, kuharica priprema 70 objeda/270 mliječnih obroka dnevno) samo za tajnika nije bitno:\n-je li proveden 1 natječaj za zapošljavanje ili 30 natječaja\n-je li proveden 1 postupak nabave ili 10 postupaka nabave\n-je li održano 10 sjednica Školskog odbora godišnje ili više od 20 sjednica godišnje\n-treba li pisati 50 odluka o korištenju godišnjeg odmora ili 100 odluka\n-je li izdano 50 narudžbenica godišnje ili 500 narudžbenica\n-je li urudžbirano 50 računa godišnje ili 500 računa\n-je li sastavljeno 10 ugovora o radu ili 50 ugovora o radu\n-jesu li provedeni postupci utvrđivanja organizacijskih viškova radnika\n-je li bilo potrebno mijenjati 1 ili više unutarnjih akata tijekom godine \n-je li proveden (1 ili više) postupak za imenovanje ravnatelja i/ili postupak izbora članova ŠO u toj godini\n-je li pristigao 1 prigovor na pedagošku mjeru ili više njih, odnosno je li pristigao 1 zahtjev za stavljanjem izvan snage pedagoške mjere ili više njih (koju dokumentaciju priprema isključivo tajnik)\n-je li zaključen 1 ugovor o korištenju produženog boravka ili 100 ugovora \n-je li tijekom mjeseca zaposlena 1 nova osoba radi zamjene ili ih je zaposleno više (za svakog novog radnika ili radnika kojemu se mijenja radno vrijeme tajnik mora sastaviti ugovor, unijeti podatke u registar zaposlenika, e-HZMO, e-Maticu, Riznicu, evidenciju radnog vremena, HZZO, zatražiti provjeru vjerodostojnosti diplome/svjedodžbe, zatražiti posebno uvjerenje iz kaznene evidencije, itd.) \n-i na koncu tko će svu tu dokumentaciju pravovremeno skenirati i unijeti u aplikaciju za digitalno urudžbiranje."]
[430,"ANTONIA VARAT","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Poštovani, predlažem da se da se u čl. 4 . st. 3 . važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje\" zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta\". St. 3. čl. 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga NSZSŠH glasio bi: \"Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno st. 2. ovoga članka.\" Porast izostanaka vidljiv je u svim generacijama, ali posebno u trećim i četvrtim razredima srednje škole. Premda je povećan broj izostanaka vezan i uz povećan problem mentalnoga zdravlja koji svakako zahtijeva posebnu pažnju, najveći broj izostanaka ipak se odnosi na opušten odnos prema školovanju, izbjegavanje provjera znanja i taktiziranje vezano uz dolaske na nastavu i izvršavanje obveza. Roditeljska podrška koju u tome imaju učenici aktivno potkopava odgojnu ulogu škole kao odgojno-obrazovne institucije. Roditelj bi trebao tražiti od učenika da bude odgovoran i nadoknadi prepušteno gradivo. Nije krivica nastavnika ako je učenik neodgovaran, ne nadoknađuje propušteno i ostvari slabi uspjeh, što se često i dogodi."]
[431,"KATARINA BRAJDIĆ DIVŠIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Prijedlog izmjene članka 4. stavak 3.\n\nUmjesto riječi „više puta godišnje“ predlažem novi tekst „dva puta u polugodištu“."]
[432,"SVEN MATOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Predlaže se da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga NSZSŠH glasio bi: „Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“\n\nUčenici aktivno izbjegavaju provjere znanja i taktiziraju dolaske na nastavu i (ne)izvršavanje obaveze, a velika većina roditelja ih u tome podržava. To aktivno potkopava odgojnu ulogu škole kao odgojno-obrazovne institucije.\n\nTakođer, podržavam zabranu mobilnih uređaja jer uzrokuju ovisnost, odvlače pozornost te narušavaju razvoj socijalnih sposobnosti koje se grade unutar razredne zajednice."]
[433,"KLAUDINA MUMIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Poštovani, predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg\nPravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“ ili \"najviše tri puta tijekom svakog polugodišta\". Neki učenici su od strane roditelja opravdani svaki tjedan, vrednovanje znanja se pisanim putem time vrši kasnije nego kod drugih učenika i nije u redu da takvi učenici uvijek dobivaju više vremena za učenje radeći to tako.  Često se to opravdavanje zloupotrebljava, nike svaki put bolest u pitanju. Nažalost i drugi učenici u razredu ponekad znamenja ce tko izostati. Isto tako, roditelj bi trebao uz učenika i biti odgovoran za to da se prepušteno gradivo nadoknadi ili barem prepiše. Nije krivica učitelja ako je učenik neodgovaran, ne nadoknaduje propusteno i ostvari slabi uspjeh."]
[434,"ANTE JURJEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Poštovani,\n\nizmjene su kozmetičke prirode (primjerice, kućni red Škole propisuje zabranu upotrebe mobitela te je jedan od kriterija za izricanje pedagoške mjere upravo uporaba informacijsko komunikacijskog uređaja u svrhe) te ne pokrivaju sva ponašanja po kriterijima za izricanje pedagoških mjera. Potrebno je jasno definirati sustav isključivanja iz nastave te isključiti svaku mogućnost zlouprabe. Isto, maknuti mogućnost brisanja pedagoške mjere."]
[435,"SANDRA MARKOTA SEVER","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Poštovani,\n\nmoje je mišljenja sam da bi novim Pravilnikom trebalo ograničiti koliko puta u polugodištu roditelj može opravdati izostanke svog djeteta. Umjesto više puta to bi trebalo biti moguće samo dva puta. Ovako je moguće da roditelj, ako treba i svaki tjedan opravda dan ili dva izostanka svog djeteta.\n\nPodržavam zabranu korištenja mobitela i pametnih satova u školi bez izričite dozvole učitelja ili drugog djelatnika škole. Predlažem i da se predlože jasno definirane sankcije za slikanje testova, nastavnika, snimanje nastavnika i dijeljenje slika i snimaka putem društvenih mreža."]
[436,"MIRIJAN RITOŠA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Potrebna je izmjena l. 4. st. 3. važećeg Pravilnika, u kojemu piše da roditelj može više puta godišnje opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana.\nStoga predlažem da se u l. 4 . st. 3 . važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje\" zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta\"."]
[437,"TATJANA JAĆIMOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Predlažemo da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga NSZSŠH glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[438,"RENATA HASAN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Poštovani, \nmišljenja sam kako bi svakako trebalo  ovim novim  Pravilnikom ograničiti koliko puta u polugodištu roditelj može opravdati izostanke svog djeteta, tj. učenika. U praksi se događa da pojedini učenici izostaju po jedan-dva dana u tjednu kako bi izbjegli usmena ispitivanje ili pisana vrednovanja, a onda istog toga dana odlaze na treninge ili ostale izvanškolske aktivnosti. Roditelji opravdavaju i dane kada im se ne žele ići u školu jer je loše vrijeme ili su samo umorni pa da odmore ili se roditeljima ne da ustati pa su ostali svi spavati.  Na taj način to dijete nema kontinuitet u praćenju nastave pa postižu lošije rezultate.\nSvakako podržavam i zbranu korištenja mobitela, pametnih satova u školi bez posebne dozvole učitelja ili drugog djelatnika škole jer pojedini roditelji preko mobitela ili satova se spajaju i slušaju nastavu učitelja, učenici fotografiraju i snimaju nastavnike pa objavljuju videa ili ih ismijavaju unutar svojih prijateljskih grupa.\nI svakako najvažnija stvar od svih je da u pravilnik svakako i obavezno treba uvrstiti u teško neprihvatljivo ponašanje svaki oblik nasilnog ponašanja učenika prema zaposlenicima škole, osobito prema nastavnicima za vrijeme nastave kao i za vrijeme odmora."]
[439,"AMELA OBAD","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Komentar i prijedlog na prijedlog Ministarstva (članak 3.)\nPozdravljam nastojanje Ministarstva da se Pravilnik dopuni i precizira, osobito u dijelu korištenja informacijsko-komunikacijskih uređaja, nasilnih ponašanja te obvezu uključivanja Hrvatskog zavoda za socijalni rad. Predložene izmjene u velikoj mjeri odgovaraju problemima s kojima se škole susreću u svakodnevnom radu. Međutim, iz prakse srednjih škola proizlazi da i dalje postoje oblici ponašanja učenika zbog kojih se izriču ili pokušavaju izreći pedagoške mjere, a koji u Pravilniku nisu dovoljno jasno ili uopće nisu prepoznati. U nastavku iznosim prijedloge dopuna, uz konkretna obrazloženja iz školske prakse.\n1. Seksualno uznemiravanje i seksualno neprimjereno ponašanje (uključujući digitalno)\nŠkole se sve češće susreću sa situacijama seksualnog uznemiravanja među učenicima: seksualno obojeni komentari i dobacivanja, neprimjereno dodirivanje, slanje ili traženje eksplicitnih fotografija i poruka, dijeljenje intimnih snimki bez pristanka, uključujući i digitalne manipulacije. Takva ponašanja trenutačno se pokušavaju podvesti pod opće formulacije poput povrede dostojanstva, što često nije dovoljno jasno ni učenicima ni roditeljima, a školama otežava pravodobno i odlučno postupanje.\nPrijedlog: smatram da je nužno izričito navesti seksualno uznemiravanje i seksualno neprimjereno ponašanje kao neprihvatljivo ponašanje, uz mogućnost izricanja pedagoških mjera, neovisno o tome je li se radnja dogodila u fizičkom ili digitalnom okruženju.\n2. Prijetnje, ucjene i iznuda među učenicima\nU školama su česte situacije u kojima učenici prijete drugima fizičkim nasiljem ili objavom kompromitirajućeg sadržaja, ucjenjuju vršnjake tražeći novac, predmete, lozinke ili usluge te prisiljavaju druge učenike na ponašanja koja ne žele. Ova ponašanja nisu uvijek jasno prepoznata kao krađa ili nasilje u užem smislu.\nPrijedlog: predlažem da se prijetnje, ucjenjivanje i iznuda jasno navedu kao neprihvatljivo ponašanje, s obzirom na ozbiljne posljedice koje mogu imati na psihičku sigurnost učenika.\n3. Govor mržnje i diskriminatorno uznemiravanje\nPrijedlog Ministarstva navodi poticanje grupnog govora mržnje, no u praksi se najčešće susrećemo s izravnim korištenjem govora mržnje, omalovažavanjem i vrijeđanjem učenika i nastavnika po osobnim obilježjima te ponavljanim diskriminatornim komentarima koji ne moraju biti grupni. Takva formulacija može dovesti do pogrešnog tumačenja da pojedinačni govor mržnje ne podliježe pedagoškim mjerama.\nPrijedlog: smatram da je potrebno jasno navesti korištenje ili poticanje na govor mržnje i diskriminatorno uznemiravanje, bez ograničavanja isključivo na grupni oblik.\n4. Opasni izazovi, rizična ponašanja i poticanje na samoozljeđivanje\nŠkole se sve češće suočavaju s tzv. izazovima (challenge) u kojima se učenike potiče na namjerno ozljeđivanje, gušenje ili druge rizične fizičke radnje radi snimanja i objave. Ova ponašanja nisu klasično nasilje prema drugima, ali ozbiljno ugrožavaju sigurnost učenika i zahtijevaju jasno normirano postupanje.\nPrijedlog: predlažem da se poticanje na rizična ponašanja koja ugrožavaju zdravlje ili sigurnost učenika izričito navede kao neprihvatljivo ponašanje.\n5. Namjerno izazivanje panike i lažne uzbune\nU školama se povremeno pojavljuju lažne dojave, namjerno izazivanje panike među učenicima te neovlašteno aktiviranje sigurnosnih mehanizama. Takva ponašanja ozbiljno narušavaju osjećaj sigurnosti, ali nisu uvijek jasno obuhvaćena postojećim odredbama.\nPrijedlog:  smatram potrebnim da se namjerno izazivanje panike i lažne uzbune jasno prepozna kao teže ili teško neprihvatljivo ponašanje.\n6. Zaštita nastavnika i drugih radnika škole\nUvidom u važeći Pravilnik i predložene izmjene primjećujem da nisu jasno i sustavno obuhvaćeni nastavnici i drugi radnici škole kao osobe koje se ovim Pravilnikom štite od neprihvatljivih ponašanja učenika. U praksi su sve češće situacije verbalnog vrijeđanja, prijetnji, omalovažavanja, neovlaštenog snimanja i digitalnog uznemiravanja usmjerenog upravo prema nastavnicima i ostalom školskom osoblju. Smatram da je potrebno jasno i nedvosmisleno navesti da se odredbe članka 3. Pravilnika odnose i na neprihvatljiva ponašanja učenika prema nastavnicima i drugim radnicima škole, kako bi se osigurala ujednačena primjena pedagoških mjera i zaštita svih članova školske zajednice.\n\nZaključak: Smatram da bi izričito navođenje navedenih ponašanja u članku 3. Pravilnika doprinijelo ujednačenoj primjeni propisa, pravodobnom odgojnom djelovanju te boljoj zaštiti dobrobiti učenika, nastavnika i sigurnosti školske zajednice."]
[440,"KRISTINA ŠKALER","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Poštovani,\n\nu ime izvrsne savjetnice podržavam vaš doprinos o izmjenama Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera. Vaši prijedlogi rješavaju ključne probleme: bolju koordinaciju zaposlenika, dokumentiranje u e-Dnevniku i povezivanje s drugim školskim aktima. Slažem se s ograničenjem opravdavanja izostanaka.\n\nOvi prijedlozi poboljšavaju sigurnost i provedbu Pravilnika u praksi. Hvala na preglednom iznošenju. Podržavam ih u potpunosti."]
[441,"GABRIJELA KRAMARIĆ EID","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Pozdravljam donošenje Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera te smatram da predložene izmjene predstavljaju važan iskorak u jasnijem definiranju neprihvatljivih ponašanja i jačanju sigurnosti u školskom okruženju. U želji da doprinesem unaprjeđenju provedbe Pravilnika u svakodnevnoj odgojno-obrazovnoj praksi dostavljam nekoliko prijedloga koji se odnose na preciziranje obveza zaposlenika škole, unapređenje dokumentiranja ponašanja učenika te jasnije povezivanje ovog Pravilnika s ostalim važećim školskim aktima. Napominjem da u potpunosti podržavam ovdje često iznesen prijedlog kolega da se opravdavanje izostanaka učenika od strane roditelja ograniči po polugodištima - dva ili tri puta, moguće i različito s obzirom na trajanje polugodišta (npr. u prvom polugodištu dva puta a u drugom polugodištu tri puta).\nRadi preglednosti i kako bi svi prijedlozi bili objedinjeni na jednom mjestu, iste iznosim pod zaključni članak Pravilnika u nadi da takav način iznošenja neće biti zamjeren te da će pridonijeti lakšem razmatranju predloženih dopuna.\n\nPrijedlog:\nU Pravilnik je potrebno uvesti novu odredbu kojom se jasno propisuje obveza učitelja i nastavnika i ostalih djelatnika škole da o saznanjima o neprihvatljivom ponašanjima učenika pravodobno obavijeste stručnu službu škole i/ili ravnatelja, sukladno težini ponašanja i procjeni rizika.\nObrazloženje:\nVažeći Pravilnik detaljno uređuje kriterije i postupak izricanja pedagoških mjera, ali ne propisuje obvezu zaposlenika škole da o uočenim ili prijavljenim neprihvatljivim ponašanjima obavijeste stručnu službu i/ili ravnatelja. U praksi to dovodi do situacija u kojima se informacije o ponašanju učenika zadržavaju na razini pojedinog nastavnika i eventualnom (čestom) razmjenom informacijama s drugim kolegama na razini prepričavanja događaja, bez pravodobnog uključivanja stručnih suradnika, što otežava preventivno djelovanje i stručnu procjenu. Uvođenjem ove obveze osigurala bi se ranija stručna intervencija, bolja koordinacija unutar škole, pravodobna zaštita učenika i drugih sudionika odgojno-obrazovnog procesa te dosljednija i ujednačenija primjena pedagoških mjera. Predložena odredba nema represivni karakter, već jača preventivnu i savjetodavnu ulogu škole.\n\nPrijedlog:\nU Pravilnik je potrebno uvesti odredbu kojom se propisuje obveza učitelja i nastavnika da u e-Dnevniku evidentiraju ometanja odgojno-obrazovnoga rada, osobito ona koja se nastavljaju nakon usmenog upozorenja učeniku, radi pravodobnog informiranja roditelja i praćenja ponašanja učenika.\nObrazloženje:\nE-Dnevnik je službeni alat pedagoške dokumentacije, no u važećem Pravilniku njegova se uloga ne prepoznaje u kontekstu praćenja i dokumentiranja neprihvatljivih ponašanja. Zbog toga u praksi često dolazi do situacija u kojima roditelji nisu pravodobno upoznati s učestalim ometanjima nastave, već se s problemima suočavaju tek u trenutku pokretanja postupka izricanja pedagoške mjere. Propisivanjem obveze evidentiranja jača se transparentnost rada škole, roditeljima se omogućuje pravodobna reakcija, osigurava se kontinuitet praćenja ponašanja učenika te se smanjuje mogućnost osporavanja pedagoških mjera zbog nedostatka pisane dokumentacije. Evidentiranje u e-Dnevniku ima i preventivnu funkciju te doprinosi ostvarivanju načela postupnosti, pravodobnosti i proporcionalnosti.\n\nPrijedlog:\nU Pravilnik je potrebno izričito navesti da se zapisi o ponašanju učenika uneseni u e-Dnevnik smatraju dijelom pedagoške dokumentacije te da se mogu koristiti u postupku izricanja pedagoških mjera.\nObrazloženje:\nIako se u Pravilniku navodi da se pedagoške mjere temelje na pedagoškoj dokumentaciji i službenim bilješkama, ne precizira se status zapisa u e-Dnevniku. To u praksi dovodi do različitih tumačenja njihove dokazne vrijednosti, osobito u postupcima prigovora i žalbi. Jasnim normiranjem uloge e-Dnevnika ujednačila bi se praksa među školama, smanjila pravna nesigurnost te ojačala dokumentacijska podloga za donošenje pedagoških odluka.\n\nPrijedlog:\nU Pravilnik je potrebno uvesti samostalan članak kojim se propisuje da su učenici dužni pridržavati se odredbi ovoga Pravilnika, kao i svih drugih pravnih i općih akata škole i sustava odgoja i obrazovanja kojima su propisana njihova prava i obveze, uključujući Pravilnik o kućnom redu škole, Statut škole, protokole postupanja te druge pravilnike i odluke donesene na temelju zakona.\nObrazloženje:\nU praksi se često pojavljuju nejasnoće i osporavanja u situacijama kada se neprihvatljivo ponašanje učenika temelji na povredi kućnog reda, protokola ili drugih školskih akata, uz argument da se takva ponašanja izrijekom ne navode u Pravilniku o kriterijima za izricanje pedagoških mjera.\nUvođenjem samostalne odredbe jasno bi se povezali svi relevantni akti škole, spriječila parcijalna i selektivna tumačenja prava i obveza učenika te ojačala pravna sigurnost škole u postupcima izricanja pedagoških mjera. Predložena dopuna pridonijela bi jasnijem razumijevanju odgovornosti učenika u školskom okruženju, bez umanjivanja njihovih prava.\nLijepi pozdrav!"]
[442,"MELITA KATALINIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[443,"OLIVER HIP","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Poštovani, pišem u nadi da ćete uvažiti primjedbe koje vam pišemo i predlažemo, mi koji radimo u nastavnom procesu.  Ne shvaćam smisao da mi toliko pišemo i to svaki puta na različitim savjetovanjima, a MZOM nikad ne prihvati naše ideje. Pa poslušajte i naš glas i promijenite nešto.\nPredlažem:\n1. ograničavanje broja roditeljskih ispričnica do tri dana - najviše dva puta godišnje;\n2. zabrana mobitela u srednjim školama; \n3. prenošenje pedagoških mjera na ostale godine školovanja tj. da se pedagoška mjera izriče za vrijeme trajanja osnovne/srednje škole, a ne da svake godine ide sve iz počeka."]
[444,"MAJA GRAČNER","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Poštovani, predloženim izmjenama  Pravilnika vezano za opravdavanje izostanaka ne postiže se ništa u odnosu na aktualni Pravilnik osim što razrednike stavlja u nezgodnu situaciju da procjenjuju opravdanost roditeljskih ispričnica. Pravilnik treba točno navesti koliko puta u polugodištu roditelj može opravdati izostanak svog djeteta. Predlažem da to bude 2 puta u polugodištu, a za ostalo dijete treba odvesti k liječniku i tako pokazujemo i  brigu za djetetovo zdravlje. Možda bi bilo dobro da Pravilnik propiše da svi učenici bez obzira na razloge izostanaka, a  izostali su više od 30 % nastave obavezno idu na predmetni ili razredni ispit. Lijep pozdrav!"]
[445,"GORANKA EREGA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Predložene izmjene i dopune Pravilnika o pedagoškim mjerama predstavljaju korak prema unapređenju odgojno-obrazovnog procesa, no potrebno je dodatno precizirati određene odredbe kako bi se osigurala dosljedna, pravedna i učinkovita primjena u svim školama.\n\nPrije svega, važno je jasnije definirati kriterije za izricanje pojedinih pedagoških mjera te precizirati ulogu razrednika, stručne službe i ravnatelja u postupku. Trenutni tekst ostavlja mogućnost različitog tumačenja, što može dovesti do neujednačene prakse među školama što je i do sada bio slučaj.\nPredlažem da se dodatno naglasi preventivni karakter pedagoških mjera, uključujući obvezno dokumentiranje ranijih intervencija škole (individualni razgovori, suradnja sa stručnom službom i sl.) prije donošenja strožih mjera. Naglasak bi trebao biti na pravodobnoj podršci učeniku, a ne isključivo na sankcioniranju.\n\nTrebalo  bi razmotriti uvođenje standardiziranih obrazaca i jasnijih protokola kako bi se osigurala transparentnost postupka, zaštita prava učenika te pravna sigurnost svih uključenih.\n\nVjerujem da bi ove dorade pridonijele pravednijem, jasnijem i suvremenijem sustavu pedagoških mjera usklađenom s potrebama učenika i školskih ustanova."]
[446,"NENSI ANTUNOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[447,"IVA HUNDAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Pitanje opravdanog izostajanja s nastave izuzetno je aktualno jer ima sve više učenika koji na kraju nastavne godine imaju više od 50% izostanaka s pojedinog predmeta te jedva završe razred. Nerijetko je dojam razrednika da je srednja škola neka usputna stanica u koju učenici svrate na putu do kafića, dok nemoćni roditelji to ad nauseam opravdavaju. Stoga predlažem da se u Pravilnik doda točan postotak izostanaka (npr. 25%) koje učenik smije imati iz pojedinog predmeta. Za veći broj izostanaka od dozvoljenog učenika se upućuje na polaganje predmetnog ili razrednog ispita. Također predlažem da se roditeljima ograniči opravdavanje izostanaka na najviše dvaput tijekom jednog polugodišta."]
[448,"LANA KRAJAČIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Poštovani, pohvaljujem izmjenu Pravilnika koji već dulje vrijeme zahtijeva isto. Predlažem izmjenu članka 4. stavka 3. - umjesto više puta godišnje, \"2 puta po polugodištu/obrazovnom razdoblju roditelj ima pravo opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do 3 radna dana\". Također, predlažem da se definira precizno o kojim se danima radi jer nerijetko roditelji opravdaju srijedu, četvrtak, petak pa slijedi vikend nakon kojeg oni krenu opravdavati ispočetka od ponedjeljka jer to nije uređeno. Isto tako, predlažem da se u članku 3. stavku 5. u dijelu \"objavljivanje materijala elektroničkim ili drugim putem, a koji za posljedicu imaju povredu ugleda, časti i dostojanstva druge osobe\" navede i objava materijala bez dozvole. U praksi doživljavamo da učenici objavljuju i druge učenike i nastavnike, ne nužno sa ciljem povrede časti ili ugleda, ali bez njihove dozvole što je protivno i nekim drugim zakonodavnim aktima.  Nadalje, još jedan problem koji se pojavljuje u praksi je da učenik snimi neki nedozvoljeni materijal i objavi s profila drugog učenika i slijedom toga roditelji inzistiraju da se tom učeniku sa čijeg profila je objavljeno izrekne pedagoška mjera. Dakle, potrebno je i precizirati tko objavljuje sa čijeg profila. Sljedeće, predlažem i definiranje postotka izostanka po predmetu koji uvjetuju polaganje predmetnog ili razrednog ispita, npr. 30 posto i to moraju biti, naravno, opravdani razlozi izostanka s nastave. Nadam se da ćete uvažiti napisane komentare čiji je temeljni cilj uskladiti Pravilnik sa stvarnim događajima iz prakse."]
[449,"MLADEN BAN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[450,"KATARINA DUČIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Poštovani, mišljenja sam da bi trebalo Pravilnikom ograničiti koliko puta u polugodištu roditelj smije opravdati izostanke učenika. U praksi se događa da pojedini učenici svaki tjedan izostaju po jedan dan kako bi izbjegli ispitivanje ili ispit. Time dospijevaju u još veće probleme jer ne prate nastavu i ostalih predmeta toga dana što rezultira lošijim ocjenama."]
[451,"DIJANA ŠUTAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Poštovani,\npredlažem da se Pravilnikom predvidi precizan najviše dozvoljen postotak izostanaka za svaki pojedini predmet, nakon čega se učenika upućuje na polaganje predmetnog ili razrednog ispita. \nLp"]
[452,"GABRIJELA MARIN","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Pozdravljam ograničavanje korištenja informacijsko-komunikacijskih uređaja u školama te podržavam izmjenu kojom se jasno definiraju okolnosti u kojima je njihova uporaba dopuštena. Prema izmjeni članka 3., stavka 2., podstavka d) („Narodne novine“, broj: 94/15 i 3/17), sada stoji:\n\n„d) korištenje informacijsko-komunikacijskih uređaja u svim prostorima osnovne škole osim u edukativne, zdravstvene i druge svrhe uz odobrenje škole.“\n\nIako je tijekom posljednjih desetak godina primjetan pad interesa nastavnika za izradu internetskih kvizova putem dostupnih besplatnih aplikacija, nastavnici i dalje koriste kvalitetne digitalne obrazovne sadržaje — kako u nastavi uživo, tako i u modelima hibridne nastave.\n\nOvdje bi svakako trebalo dodatno pojasniti navedeni dio teksta koji se odnosi na “odobrenje škole”. Naime, tko točno daje odobrenje za korištenje uređaja? Smatram da su upravo nastavnici ti koji kreiraju nastavni proces te bi oni trebali imati ovlast odobriti uporabu informacijsko-komunikacijskih uređaja u svojim učionicama. Također, trebalo bi pojasniti proceduru uklanjanja uređaja ukoliko se isti ne koriste, hoće li se odlagati u spremnike ili će ih učenici samo isključiti. S obzirom da je riječ o privatnoj imovini učenika nastavnici ne bi trebali dolaziti u situacije u kojima će nepravilno rukovanje uređajima od strane učenika dovesti do oštećenja uređaja ostalih učenika.\nGabrijela Marin"]
[453,"IVANA MESIĆ KIŠ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Već je u više navrata napisano kako \"više puta godišnje\" nije jasno definirano u smislu opravdanja izostanaka i lako se pretvori u nepotrebno puno puta godišnje. Tako da je definitvno dovoljno da roditelji jednom u polugodištu mogu opravdati do 3 dana, sve iznad toga je iskorištavnje sustava."]
[454,"MARINA VRDOLJAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi Čl. 77. propisuje: \"Učenik koji iz opravdanih razloga nije mogao pohađati nastavu i biti ocijenjen iz jednog ili više predmeta upućuje se na polaganje predmetnog ili razrednog ispita.\" Predlažem da se Pravilnikom predvidi precizan najviše dozvoljen postotak izostanaka (npr. 30% od ukupnog broja sati nekog predmeta) nakon čega se učenika upućuje na polaganje predmetnog ili razrednog ispita. Prekomjerni izostanci iz bilo kojeg razloga ne mogu se smatrati redovnom nastavom i takvi učenici ne bi trebali biti izjednačeni s ostalim učenicima po pitanju vrednovanja. Na ovaj način bi se moglo utjecati na odgovorniji pristup pohađanju nastave, umjesto da se boravak na nastavi omalovažava i naposljetku se \"uspiju snaći\" kojekakvim ispričnicama, neovisno  o tome jesu li ih napisali roditelji ili liječnici."]
[455,"UGOSTITELJSKA ŠKOLA OPATIJA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Od kada se u pravilnik stavilo da roditelji mogu opravdavati sate neograničeno od tada se javlja tako veliki broj izostanaka po školama.\n Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[456,"SUZANA POROPAT-BOŽAC","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi člankom 77 propisano je: \"Učenik koji iz opravdanih razloga nije mogao pohađati nastavu i biti ocijenjen iz jednog ili više predmeta upućuje se na polaganje predmetnog ili razrednog ispita.\" Kada bi kao škola/sustav prestali preuzimati odgovornost za učenikov ne dolazak na nastavu i prepustili tu odgovornost onima koji ju i trebaju imati te samo propisali broj sati izostanka s nastave (ili postotak npr. 30% od ukupnog broja sati nekog predmeta) nakon čega se učenika upućuje na polaganje predmetnih ili razrednog ispita, stvari bi bile sasvim drugačiji. U ovakvom pristupu vanjske kontrole gdje se izmjenom pravilnika pokušava promijeniti stav učenika i roditelja o važnosti redovitog pohađanja nastave, nećemo ništa postići .... Odgovornost je samo na roditeljima i učenicima te njihovoj percepciji koliko je važno sudjelovati u nastavnom procesu, usvajati nova znanja i vještine te dobiti povratnu informaciju o napretku. Sasvim je nevažno tko će i koliko puta tijekom školske godine opravdavati izostanke."]
[457,"DANIEL RAKIJAŠIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“. Roditelji ovakav način opravdavanja izostanaka koriste kako bi djetetu opravdali nedolazak na pisane provjere znanja, stoga bih ovdje dodao i tekst kojim bi se u slučaju da taj dan učenik ima zakazanu pisanu provjeru znanja, roditelj ne može opravdati izostanak (u slučaju bolesti učenika opravdat će liječničkom ispričnicom)\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka., osim u slučaju zakazane pisane provjere znanja“"]
[458,"MARINA IVANČIĆ KOMADINA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[459,"BILJANA HEĆIMOVIĆ APČAG","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Predlažem izmjenu  članka 4. stavak 3. umjesto „više puta godišnje“ predlažem „dva puta u polugodištu / obrazovnom razdoblju“\n(Roditelj može, dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\nNa ovaj način smanjio bi se broj izostanaka učenika koji su opravdani od strane roditelja, učenici bi više vremena proveli u školama, ne bi se zloupotrijebilo ispričavanje sati od strane roditelja. Mislim kako ne bi bio pritisak na liječnike opće prakse i liječničke ispričnice, ukoliko bi i sami liječnici dobili naputak da liječničke ispričnice izdaju samo u slučaju bolesti djeteta, a ne na zahtjev roditelja koji ne mogu ispričati izostanak djeteta."]
[460,"SANDRA GRGURIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Predlažem da se u čl. 4. st. 3. važećeg Pravilnika riječi „više puta godišnje“ zamijene riječima „najviše dvaput tijekom svakog polugodišta“.\n\nStavak 3. članka 4. Pravilnika o kriterijima za izricanje pedagoških mjera u slučaju prihvaćanja prijedloga glasio bi:\n\n„Roditelj može, najviše dvaput tijekom svakog polugodišta, opravdati izostanak svog djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.“"]
[461,"VALENTINA LUGOMER","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Pravilnik o izmjenama i dopunama pedagoških mjera ne predviđa nikakve bitne izmjene u smislu postupaka ako roditelj ne želi potražiti pomoć stručnih mediciskih ustanova, a dijete znatno narušava pravila ponašanja u školi. Ako škola uputi roditelja da potraži stručnu, medicinsku pomoć za dijete, što je roditelj obavezan učiniti? Ima li roditelj pravo ne postupiti po savjetu škole? Ima li roditelj mogućnost dobiti za svoje dijete stručnu pomoć izvan škole u sustavu zdravstva i socijalne srkbi i u u kojem roku? Što ako to ne učini? Koliko često i koliko kvalitetno, u besplatnoj zdravstvenoj zaštiti roditelj može osigurati za dijete besplatnu psihološku/psihijatrijsku pomoć? Za tri mjeseca, za pola godine? Jedanput mjesečno? Jedanput u tri mjeseca? Potrebno je mijenjati sustav. Svako dijete i svaka mlada osoba morala bi imati mogućnost dobiti adakvatnu psihološku/psihijatrijsku skrb."]
[462,"NIVES CEGLEDI","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Prijedlog izmjene članka 4. stavak 3.\nUmjesto riječi „više puta godišnje“ predlažem  „dva puta u polugodištu / obrazovnom razdoblju“\nNakon predloženih izmjena članak 4. stavak 3. glasi:\n(3) Roditelj može, dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\nOvaj prijedlog daje se da se ograniči broj opravdavanja izostanaka bez liječničke ispričnice. Također predlažem uvođenje novog stavka gdje se definira da roditelj može unaprijed najaviti izostanak djeteta do tri dana zbog obiteljskih razloga ili odlaska na pregled jednom u polugodištu / obrazovnom razdoblju."]
[463,"ROMANA RUSEK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Prijedlog izmjene članka 4. stavak 4.\nSadašnji članak 4. stavak 4 glasi: Tijekom školske godine roditelj može osobno ili pisanim putem opravdati izostanak svog djeteta za koji nije dostavljena ispričnica iz stavka 2. ovoga članka u trajanju od najviše tri radna dana, koji ne mogu biti uzastopni.\nNovi tekst: Roditelj može, dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\nObrazloženje:\nPredložena izmjena stavka kojim se uređuje roditeljsko opravdavanje izostanaka nužna je radi sprječavanja zlouporaba postojećeg rješenja i osiguravanja dosljednog ostvarivanja obveze redovitog pohađanja nastave. Važeća odredba, prema kojoj roditelj može opravdati izostanak djeteta u trajanju do tri radna dana bez ograničenja broja takvih opravdanja tijekom školske godine, u praksi je dovela do pojave ponavljajućih i cikličkih izostanaka koji se formalno vode kao opravdani, iako stvarno predstavljaju izbjegavanje nastavnih obveza. Takva praksa otežava rad nastavnika, narušava jednakost među učenicima, potiče izbjegavanje provjera znanja te dugoročno negativno utječe na odgojno-obrazovni proces.\nPredloženim ograničenjem da roditelj može dva puta u polugodištu opravdati izostanak u trajanju do tri radna dana postiže se razumna ravnoteža između potrebe da se roditeljima omogući jednostavno opravdavanje kraćih i nepredvidivih izostanaka, bez administrativnog opterećenja i nepotrebnih liječničkih potvrda, te potrebe da se spriječi sustavno korištenje roditeljskih ispričnica kao sredstva izbjegavanja školske obveze. Time se zadržava fleksibilnost za stvarne životne situacije, ali se uklanja mogućnost neograničenog ponavljanja opravdanja bez ikakvog nadzora.\nPredložena izmjena također jača odgovornost svih sudionika odgojno-obrazovnog procesa. Roditelji zadržavaju mogućnost interveniranja u opravdanim i izvanrednim okolnostima, dok škole dobivaju jasniji okvir za praćenje obrazaca izostajanja i pravodobno reagiranje kada postoji sumnja na zanemarivanje školskih obveza. Na taj se način doprinosi većoj transparentnosti, ujednačenoj praksi među školama i zaštiti prava učenika na kvalitetno i kontinuirano obrazovanje.\nOsim navedenog, važno je istaknuti da neograničeno ponavljanje roditeljskih opravdanja bez mogućnosti procjene škole nije uobičajena praksa u europskim obrazovnim sustavima. U većini država članica Europske unije roditeljsko opravdavanje izostanaka vremenski je ograničeno, vezano uz godišnji ili polugodišnji maksimum, ili podliježe diskrecijskoj procjeni škole, osobito kada se uoče ponavljajući obrasci izostajanja. Predložena izmjena stoga predstavlja usklađivanje nacionalnog propisa s prevladavajućom europskom praksom u području osiguravanja redovitog pohađanja nastave."]
[464,"ANTONIO NOVAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Prijedlog izmjene članka 4. stavak 3.\n\nUmjesto riječi „više puta godišnje“ predlažemo novi tekst „dva puta u polugodištu“\n\nNakon predloženih izmjena članak 4. stavak 3. glasi:\n\n(3) Roditelj može, dva puta u polugodištu, opravdati izostanak svoga djeteta u trajanju do tri radna dana, a za koje nije pravodobno podnesen zahtjev za odobrenjem sukladno stavku 2. ovoga članka.\n\nObrazloženje: Na ovaj način smanjio bi se broj izostanaka."]
[465,"MARTA PERAK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Predložene izmjene članka 4 samo su kozmetičke i neće smanjiti izostanke učenika s nastave.\nPotrebno je ograničiti roditeljsko opravdavanje izostanaka do 3 dana na  maksimalno 2 puta po polugodištu. \nBez toga, i dalje se omogućava manipulacija izostancima što nikako nije u interesu učenika."]
[466,"OSNOVNA ŠKOLA DR MATE DEMARINA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Za početak mogu reći da cijenim napore predlagatelja za uređivanjem ovog područja djelovanja. \nZa početak o čl. 1 Prijedloga izmjena: pojedine škole su navedenu problematiku već davno riješile odredbama statuta koji propisuje zabranu ZLOUPOTREBE informacijsko-komunikacijskih uređaja (znači, zloupotrebe, a ne posjedovanja!). Zlouptreba je definirana kao bilo kakva upotreba koja nije jedna od dopuštenih situacija – zdravstveno stanje djeteta, potrebe nastave ili neposredan zahtjev djeteta učitelju za opravdanom upotrebom (poziv roditelju i slično). U svim slučajevima potvrđene zloupotrebe informacijsko-komunikacijski uređaj se oduzima i najranije sutradan predaje roditelju uz pojašnjenje situacije i davanje upute o postupanju. Prije oduzimanja uređaja učenik obavijesti roditelje što se dogodilo i gdje se nalazi uređaj. To se u praksi pokazalo jako dobrim rješenjem i vrlo brzo je dovelo da smanjenja ponašanja u kojima su djeca zloupotrebljavala te uređaje – prvenstveno se tu radi o neovlaštenom snimanju i objavljivanju tih materijala, zatim ometanju nastave te vremenu provedenom na društvenim mrežama, igricama i internetu. Međutim, i dalje ostaje problem koji se ovdje ne spominje, a to je vrijeme koje djeca ukupno dnevno provode na mobitelima i kakav to utjecaj ima na njih. Nažalost, vrijeme brzo pokazuje da je taj utjecaj poguban – djeca su navikla na vizualni podražaj kroz brzu izmjenu sadržaja na aplikacijama, a koja im stvaraju zadovoljstvo. Kad se ta aktivnost zavši, djeca se osjećaju umorno, iscrpljeno i sve što trebaju raditi im je teško. Tada čujemo njihova opravdanja kako im nedostaje koncentracije, kako im učitelji nisu dobro objasnili, kako „oni jednostavno ne razumiju“ i slično. Uzrok je uglavnom isti – vrijeme provedeno pred ekranima gasi energiju potrebnu za umni napor neophadan za učenje. Zbog toga se mora reagirati promjenama u pristupu ovoj problematici. Zabrana jeste najjednostavniji put, no pri tome se mora voditi računa da postoje učenici putnici, zatim učenici sa zdravstvenim teškoćama, učenici kojima roditelji ili staratelji nisu uvijek kući te je neophodno da budu u kontaktu sa svojom djecom. Rješenje za ove situacije je jednostavno – ako se ide u zabranu nečega, onda neka to budu isključivo uređaji s pristupom inetrnetu i društvenim mrežama (smatrtphonei), a uređaji koji se mogu korisititi za razgovor i slanje tekstualnih poruka (mobiteli „na tipke“) mogu ostati u upotrebi u maloprije navedenim situacijama.\nSt. 4 podstavak i) Prijedloga izmjena: ove odredbe se već nalaze u većini statuta škola.\nČlanak 2. Pravilnika: postavlja se pitanje smisla izricanja pedagoških mjera učeniku zbog neopravdanih izostanaka. Ako je pravdanje izostanaka u isključivoj nadležnosti roditelja, koji je smisao izricanje pedagoških mjera učeniku ako RODITELJ ne opravdava izostanke učenika u roku koji je propisan Kućnim redom škole? Možemo kao neopravdane sate odvojiti izostanke učenika koji samovoljno napusti nastavu („pobjegne sa sata“), međutim, što sa izostancima koje učenika koji su izostali iz nepoznatog razloga, a roditelj uporno odbija opravdati te sate i javiti se školi? Ako ćemo se čvrsto držati propisa, nakon proteka roka za pravdanje izostana, ti sati se bilježe kao neopravdani i za sobom povlače pedagoške mjere. Škola bi u tom slučaju trebala kontaktirati HZSR i prijaviti sumnju na nesvjesno postupanje i zanemarivanje potreba djeteta (Pravilnik o načinu postupanja odgojno-obrazovnih radnika školskih ustanova u poduzimanju mjera zaštite prava učenika te prijave svakog kršenja tih prava nadležnim tijelima (NN 132/2013) čl. 5 st. (2) U slučajevima sumnje da je došlo do tjelesnog i emocionalnog nasilja, spolne zlouporabe, zanemarivanja, nesavjesnog postupanja, zlostavljanja ili izrabljivanja učenika (u daljnjem tekstu: nasilno postupanje) odgojno-obrazovni radnici, a po potrebi i suradnici u odgojno-obrazovnom i nastavnom radu (pomoćni odgojno-obrazovni radnici i prevoditelj znakovnoga jezika) te ravnatelj u suradnji s nadležnim institucijama i tijelima obvezni su pokrenuti postupak radi zaštite prava učenika.“ Sve da škola to i uradi i da institucije odrade svoj posao, neopravdani sati, a posljedično i pedagogške mjere ostaju djetetu, a ne roditeljima. Stoga, ne vidim smisao u izricanju pedagoških mjera u ovom slučaju – dapače, ovakvo postupanje zakonodavca nije u skladu s najboljim interesima djeteta jer se dijete kažnjava zbog propusta roditelja. Zakonodavac bi ovoj situaciji trebao o tome voditi računa. Rješenje za ovu situaciju, ali i sve ostale situacije vezane uz izostanke, je vraćanje propisanog dopuštenog broja sati izostanaka s redovne nastave, opravdanog i neopravdanog. Učenik može učiti i redovito usvajati gradivo isključivo ukoliko redovito prisustvuje nastavi. Izostanci s nastave, a posebno s provjera znanja, onemogućavaju njegov redovit rad i utječu na njegov uspjeh te nikako nisu u NAJBOLJEM INTERESU DJETETA. Zašto sam ovaj pojam istaknuo? Zato jer je cijeli obrazovni sustav dužan, prema Konvenciji o pravima djeteta, neprekidno voditi računa o tome što je najbolji interes djeteta. Ukoliko zakonodavac pokušava izbjeći preuzeti odgovornost za najbolji interes djeteta omogućavanjem roditeljima lako i neutemeljeno pravdanje izostanaka, tim svojim postupkom radi protiv interesa djeteta. Slijedom navedenog, mišljenja sam da su izostanci s nastave iznimno loši za napredak djeteta te da se njihovu zloupotrebu treba sankcinorati na način da se za ukupno 3% i više izostanaka učenika upućuje na predmetni ispit. Određene iznimne situacije se mogu jasnije definirati (učenici sportaši, teža bolest ili povreda s dugotrajnijim oporavkom i slično). \nČlanak 3. Pravilnika: Pravilnik o načinu postupanja odgojno-obrazovnih radnika školskih ustanova u poduzimanju mjera zaštite prava učenika te prijave svakog kršenja tih prava nadležnim tijelima (NN 132/2013) u čl. 8 st. 1 kaže: „U slučajevima povrede prava učenika iz članka 5. stavka 2. ovoga pravilnika školska ustanova obvezna je izvijestiti sljedeća tijela: ured državne uprave nadležan za poslove obrazovanja odnosno Gradski ured za obrazovanje, kulturu i šport Grada Zagreba (u daljnjem tekstu: Ured), Zavod za javno zdravstvo područne(regionalne) samouprave u djelatnosti školske i sveučilišne medicine, nadležni centar za socijalnu skrb, tim školske medicine, nadležnu policijsku postaju i ministarstvo nadležno za poslove obrazovanja.“, a u st. 3 jasno navodi: „Nadležne institucije i tijela iz stavka 1. ovoga članka obvezne su izvijestiti školsku ustanovu o poduzetim mjerama.“ Jasno je da je ovime već propisana obveza institucija povratno izvijestiti školu o poduzetom, pogotovo jer se mjere propisane čl. 7 st. 3 i 4 najvećim dijelom izriču zbog događaja s kojima su nadležne institucije već upoznate tijekom postupka donošenja tih pedagoških mjera. \nJakov Batinović, mag.mus.\nravnatelj-savjetnik, Oš dr. Mate Demarina, Medulin"]
[467,"MARKO SIKIRICA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O KRITERIJIMA ZA IZRICANJE PEDAGOŠKIH MJERA,\nČlanak 5.","Još jedan od dokumenata Ministarstva obrazovanja koji nam donosi samo formatiranje teksta postojećeg pravilnika i par gramatičkih ispravaka umjesto da se sustavno pristupi rješavanju problema s konkretnim postupcima i mjerama. Jednako kao i operativni djelatnik za civilnu zaštitu i sigurnost. Kad se ponovno dogodi tragedija slična ili ista kao u OŠ Prečko sjetit ćete se, na žalost, mojih komentara.\nFacelifting jednog pravilnika i par novih uredaba vlade neće promijeniti sustavni problem obrazovanja koji zahtjeva doslovce restart!"]