{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":7,"n_cols":6,"rows_kept":7,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Prijedlog odluke o osnovici za izračun iznosa zajamčene minimalne naknade za 2026. godinu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","ODLUKU","Prije svega upozoravamo kako Zakon o pravu na pristup informacijama (NN br. 25/13, 85/15, 69/22) predviđa u pravilu rok od trideset dana, dok je za postupak savjetovanja o prijedlogu odluke predviđeno svega dva dana, i to subota i nedjelja. Skraćivanje roka obrazloženo je na način da bi se što prije omogućila isplata socijalnih naknada kao i naknade za rad udomitelja i iznosa opskrbnine u  uvećanom iznosu. Međutim, obrazloženje ukazuje da određene procedure očito nisu započete na vrijeme. Nažalost, ovakvo postupanje šalje poruku da najranjiviji korisnici nisu dovoljno u fokusu, kao i da se misli da nije osobito važno osigurati priliku građanima i organizacijama civilnog društva, uključujući  korisnicima ovih naknada, da se očituju o predloženim iznosima, već se stječe dojam da je savjetovanje samo formalnost, bez stvarne mogućnost utjecanja.\n\nPodsjećamo da je prilikom savjetovanja o Prijedlogu odluke o osnovici za izračun zajamčene minimalne naknade za 2025. godinu građanima također bio ostavljen prekratki rok od devet dana, a koje skraćivanje roka nije uopće bilo posebno obrazloženo. Stoga ovim putem ukazujemo da iznimka skraćivanja rokova javnog savjetovanja ne smije postati pravilo, kao i da je razdoblje za savjetovanje od 9. do 11. siječnja u potpunosti neprimjereno.\n\nZakon o socijalnoj skrbi (NN br. 18/22, 46/22,119/22, 71/23, 156/23) u čl. 22. određuje da osnovicu na temelju koje se izračunava iznos zajamčene minimalne naknade (dalje u tekstu: ZMN) odlukom određuje Vlada Republike Hrvatske jednom godišnje. \n\nVlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 13. studenoga 2025. donijela Odluku o načinu određivanja osnovica za izračun iznosa naknada u sustavu socijalne skrbi. Iz navedenog proizlazi da istu predlaže ministar na temelju mišljenja savjetodavnog tijela Vlade Republike Hrvatske za razvoj socijalnih politika, primjenjujući prosječnu stopu inflacije potrošačkih cijena u prethodnoj godini, uzimajući u obzir ukupnu gospodarsku situaciju i gospodarska kretanja u Republici Hrvatskoj te fiskalni kapacitet državnog proračuna, prilagođavajući ih u skladu s tim.\n\nIz dostupnog obrazloženja proizlazi da se Odluka temelji na mišljenju Nacionalnog vijeća za razvoj socijalnih politika te Programu Vlade Republike Hrvatske od 2024. do 2028. u kojem je ključno načelo solidarnosti i briga o najranjivijim skupinama društva, među ostalim i kroz povećanje socijalnih naknada za 30% do 2028. godine, a pritom uzimajući u obzir i ukupnu gospodarsku situaciju i gospodarska kretanja u Republici Hrvatskoj te fiskalni kapacitet državnog proračuna. Istovremeno, iz obrazloženja se ne vidi niti kada se Nacionalno vijeće sastalo, niti koje odnosno kakvo je mišljenje usvojilo. \n\nOvim putem međutim ukazujemo kako povećanje osnovice od 10,00 eura nije dovoljno, jer isto ne prati povećanje cijena i da zajamčena minimalna naknada u iznosu od 170,00 eura za radno sposobnog samca ne omogućava podmirenje osnovnih životnih potreba.  Za ilustraciju, istraživanja portala za usporedbu cijena Koliko.HR, provedeno u suradnji s Hrvatskom udrugom za zaštitu potrošača (HUZP) donosi podatak da je temeljna košarica u studenom samca koštala 250,31 eura. Vidljivo je da iznos od 170,00 eura ne može pokriti niti prehranu i higijenske potrepštine samca, a trebao bi pokrivati još i druge osnovne potrebe definirane zakonom, npr. odjeću. Stoga smatramo da je povećanje osnovice od svega 10,00 eura nedostatno.\nPučka pravobraniteljica u svom radu kontinuirano zaprima pritužbe građana koje se velikim dijelom odnose na preniske iznose ZMN-a zbog čega ne mogu podmiriti najosnovnije životne potrebe niti si osigurati dostojanstven život. U izvješćima Hrvatskom saboru više puta ponovljena je preporuka Ministarstvu rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike, da poveća osnovicu za izračun ZMN-a, kako bi se najsiromašnijima u Hrvatskoj omogućio dostojanstven život.\n\nPonovno koristimo priliku ukazati kako smo ministarstvu dostavili i Stručno mišljenje studija socijalnog rada iz kojeg proizlazi da bi ZMN, budući da služi za podmirenje osnovnih životnih potreba, trebao biti određen u odnosu na neku od apsolutnih linija siromaštva. \n\nDodatno ističemo i kako je UN-ov Odbor  za gospodarska, socijalna i kulturna prava razmotrio drugo periodično izvješće Republike Hrvatske na svom drugom i trećem sastanku, održanom 10. i 11. veljače 2025., te je u svojim Zaključnim razmatranjima  preporučio RH da poduzme mjere kako bi se osiguralo da su razine zajamčenih minimalnih naknada i nacionalnih naknada za starije osobe odgovarajuće te da RH uspostavi učinkovit i transparentan sustav indeksacije.\n\nPosljedično, predlažemo povećanje osnovice za izračun ZMN-a, koji bi građanima omogućio dostojanstven život.","Primljeno na znanje","Vezano uz iznos povećanja osnovice ističemo da je isti predložen uzimajući u obzir ukupnu gospodarsku situaciju i gospodarska kretanja u Republici Hrvatskoj kao i fiskalni kapacitet državnog proračuna te na temelju mišljenja Nacionalnog vijeće za razvoj socijalnih politika. Ističemo da korisnici prava na zajamčenu minimalnu naknadu mogu ostvariti i druge naknade iz sustava socijalne skrbi (pravo na naknadu za ugroženog kupca energenata, pravo na troškove stanovanja, jednokratnu naknadu i dr.)\nIsto tako ovim povećanjem utjecat će se i na povećanje iznosa naknade za troškove stanovanja, koju su jedinice lokalne samouprave, u skladu s člankom 42. Zakona o socijalnoj skrbi (NN 18/22, 46/22,119/22,71722,156/23, 156/25 i 61/25) dužne priznati korisnicima zajamčene minimalne naknade u visini od najmanje 30 % iznosa zajamčene minimalne naknade priznate samcu ili kućanstvu ili u visini stvarnih troškova ako su troškovi stanovanja manji od 30 % iznosa zajamčene minimalne naknade.  \nVezano uz rok za postupak savjetovanja ističemo da je rok koji preporučuje Zakon o pravu na pristup informacijama (NN br. 25/13, 85/15, 69/22)  bilo potrebno skratiti kako bi Odluka o  osnovici za izračun iznosa zajamčene minimalne naknade za 2026. godinu što prije stupila na snagu te kako bi se što prije korisnicima mogao isplaćivati zajamčena minimalna naknada u uvećanom iznosu."]
[2,"NADA BJELČIĆ","ODLUKU","Poštovani,\nudruga roditelja OKO podržava primjedbe Centra za mirovne studije jer se s tako sramotno malim iznosom ne osigurava osnovna namjena minimalne naknade. ZMN bi trebala biti barem na razini iznosa koji pokriva minimalne mjesečne troškove hrane i osnovnih režija. Samo minimalni troškovi hrane i osnovnih potrepština iznose sada 250€ i toliko predlažemo da iznosi ZMN.\nTakođer izražavamo negodovanje za tako kratak rok javnog savjetovanja.","Primljeno na znanje","Ovim putem valja naglasiti da je korisnicima zajamčene minimalne naknade omogućeno i ostvarivanje prava na naknadu za troškove stanovanja koje priznaju jedinice lokalne samouprave, kao i plaćanje troškova energije priznavanjem prava na naknadu za ugroženog kupca energenata.\n\nOvim povećanjem iznosa zajamčene minimalne naknade utjecat će se i na povećanje iznosa naknade za troškove stanovanja, koju su jedinice lokalne samouprave, u skladu s člankom 42. Zakona o socijalnoj skrbi (NN 18/22, 46/22, 119/22, 71722, 156/23, 156/25 i 61/25) dužne priznati korisnicima zajamčene minimalne naknade u visini od najmanje 30 % iznosa zajamčene minimalne naknade priznate samcu ili kućanstvu ili u visini stvarnih troškova ako su troškovi stanovanja manji od 30 % iznosa zajamčene minimalne naknade.  \n\nNadalje, samcu ili kućanstvu koje zbog podmirenja izvanrednih troškova nastalih zbog trenutačnih životnih okolnosti (rođenja ili obrazovanja djeteta, bolesti ili smrti člana obitelji, prirodne nepogode i slično) nije u mogućnosti podmiriti osnovne životne potrebe, može se priznati pravo na jednokratnu naknadu."]
[3,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","ODLUKU","Centar za mirovne studije smatra da je način na koji Vlada Republike Hrvatske utvrđuje iznos osnovice zajamčene minimalne naknade netransparentan, nepredvidiv i nesukladan domaćim i europskim obvezama u području socijalnih prava. Iz Prijedloga ne proizlazi na temelju kojih konkretnih parametara, pokazatelja i metodologije je određen predloženi iznos, iako Preporuka Vijeća Europske unije od 30. siječnja 2023. o primjerenom minimalnom dohotku izričito zahtijeva da se razina minimalnog dohotka utvrđuje uzimajući u obzir inflaciju, rast troškova života (osobito hrane i energije), kretanje plaća te prag rizika od siromaštva, i to na temelju transparentne i pouzdane metodologije, uz uključivanje relevantnih dionika.\n\nPredloženo povećanje osnovice od svega 10 eura u odnosu na prethodnu godinu očito je neadekvatno i ne odražava stvarne socioekonomske okolnosti u kojima žive korisnici zajamčene minimalne naknade. Takav iznos ne omogućuje ostvarivanje prava na dostojanstven život, već održava korisnike u trajnoj egzistencijalnoj nesigurnosti. Podsjećamo da je prag rizika od siromaštva za samca već 2023. godine iznosio 5.924 eura godišnje, dok je ukupni godišnji iznos zajamčene minimalne naknade višestruko niži, što jasno pokazuje duboki raskorak između normativno zajamčene socijalne zaštite i stvarnih životnih potreba.\n\nNeprihvatljivo je da Republika Hrvatska sustavno donosi odluke o visini zajamčene minimalne naknade bez jasnog obrazloženja, bez javno dostupne metodologije i bez ozbiljnog razmatranja učinaka na najranjivije skupine u društvu. Neadekvatna razina naknade ima nerazmjeran i diskriminatoran učinak na dugotrajno nezaposlene osobe, samohrane roditelje (osobito žene), osobe s invaliditetom, pripadnike romske zajednice, starije osobe bez dostatnih mirovina te stanovnike ruralnih i potpomognutih područja, čime se produbljuju postojeće društvene nejednakosti i socijalna isključenost. Takva praksa u suprotnosti je s načelima socijalne pravde, jednakosti i ljudskog dostojanstva zajamčenima Ustavom Republike Hrvatske, kao i s člankom 34. Povelje Europske unije o temeljnim pravima.\n\nDodatno zabrinjava činjenica da se odluke o visini zajamčene minimalne naknade donose sa značajnim vremenskim odmakom, iako je 2026. godina već započela. Korisnici sustava socijalne skrbi doslovno žive od ovih naknada, a kašnjenje u donošenju odluka stvara pravnu i egzistencijalnu nesigurnost te pokazuje nedostatak institucionalne osjetljivosti prema osobama koje su u najvećem riziku od siromaštva i socijalne isključenosti. Pravna sigurnost i predvidivost socijalnih prava nisu administrativni luksuz, već temeljna obveza države.\n\nCentar za mirovne studije stoga zahtijeva izradu jasne, transparentne i javno dostupne metodologije za utvrđivanje osnovice zajamčene minimalne naknade, koja će biti utemeljena na stvarnim troškovima života, inflaciji i pragu rizika od siromaštva, te donošenje odluka o visini naknade pravodobno, prije početka godine na koju se odnose. Bez takvog pristupa, zajamčena minimalna naknada ne ispunjava svoju svrhu zaštite od siromaštva, već postaje simbolična mjera koja ne osigurava ostvarivanje temeljnih socijalnih prava.","Primljeno na znanje","Vezano uz iznos povećanja osnovice ističemo da je isti predložen uzimajući u obzir ukupnu gospodarsku situaciju i gospodarska kretanja u Republici Hrvatskoj kao i fiskalni kapacitet državnog proračuna te na temelju mišljenja Nacionalnog vijeće za razvoj socijalnih politika. \n\nKorisnicima zajamčene minimalne naknade omogućeno je i ostvarivanje prava na naknadu za troškove stanovanja koje priznaju jedinice lokalne samouprave, kao i plaćanje troškova energije priznavanjem prava na naknadu za ugroženog kupca energenata. Ovim povećanjem utjecat će se i na povećanje iznosa naknade za troškove stanovanja, koju su jedinice lokalne samouprave, u skladu s člankom 42. Zakona o socijalnoj skrbi (NN 18/22, 46/22, 119/22, 71722, 156/23, 156/25 i 61/25) dužne priznati korisnicima zajamčene minimalne naknade u visini od najmanje 30 % iznosa zajamčene minimalne naknade priznate samcu ili kućanstvu ili u visini stvarnih troškova ako su troškovi stanovanja manji od 30 % iznosa zajamčene minimalne naknade.  \n\nNadalje, samcu ili kućanstvu koje zbog podmirenja izvanrednih troškova nastalih zbog trenutačnih životnih okolnosti (rođenja ili obrazovanja djeteta, bolesti ili smrti člana obitelji, prirodne nepogode i slično) nije u mogućnosti podmiriti osnovne životne potrebe, može se priznati pravo na jednokratnu naknadu."]
[4,"MLADEN GAJIĆ","ODLUKU,\nII.","Porazno je ovo \"povećanje\"ZMN.Naravno Vlada će itaći kako je to povećanje od čak 6%, a zanemarit da je tih 6% na postojeći mizeran i bijedan iznos.Treba osim postotka uzet u obzir i druge činjenice...prije svega da je i prošlo povećanje bilo jednako mizerno...usporedite to sa povećanjima ostalih proračunski korisnika kroz 2-3 godine,počevši od premijera pa do najniže cjene rada...usporedite na koji god hoćete način pa ako hoćete i u postotcima čija je implikacija u odnosu na sumu koja se povećava drastično veća.Dakle priča o postotku sama po sebi je krajnje deplasirana.Mozete uporediti i drugo npr već u susjednoj Sloveniji gdje su troškovi života manji je \"cocijala\" tri puta veća.A da stvar bude licemjerna do kraja Vlada ovaj proračun naziva posebno socijalno osjetljivim? Sada je možda van konteksta ali mozda i ne ,pitam se je li tu spada i dječiji doplatak koji je u susjednoj siromašnoj srbiji duplo veći .Ok nećemo širiti temu ali je u kontekstu \"posebno socijalno osjetljivog proračuna\"gdje svakako spada i ZMN.Ovo povećanje je poraz.","Primljeno na znanje","Vezano uz iznos povećanja osnovice ističemo da je isti predložen uzimajući u obzir ukupnu gospodarsku situaciju i gospodarska kretanja u Republici Hrvatskoj kao i fiskalni kapacitet državnog proračuna te na temelju mišljenja Nacionalnog vijeće za razvoj socijalnih politika. \nKorisnicima zajamčene minimalne naknade omogućeno i ostvarivanje prava na naknadu za troškove stanovanja koje priznaju jedinice lokalne samouprave, kao i plaćanje troškova energije priznavanjem prava na naknadu za ugroženog kupca energenata. Ovim povećanjem utjecat će se i na povećanje iznosa naknade za troškove stanovanja, koju su jedinice lokalne samouprave u skladu s člankom 42. Zakona o socijalnoj skrbi (NN 18/22, 46/22, 119/22, 71722, 156/23, 156/25 i 61/25) dužne priznati korisnicima zajamčene minimalne naknade u visini od najmanje 30 % iznosa zajamčene minimalne naknade priznate samcu ili kućanstvu ili u visini stvarnih troškova ako su troškovi stanovanja manji od 30 % iznosa zajamčene minimalne naknade.  \nNadalje, samcu ili kućanstvu koje zbog podmirenja izvanrednih troškova nastalih zbog trenutačnih životnih okolnosti (rođenja ili obrazovanja djeteta, bolesti ili smrti člana obitelji, prirodne nepogode i slično) nije u mogućnosti podmiriti osnovne životne potrebe, može se priznati pravo na jednokratnu naknadu."]