{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":4,"n_cols":6,"rows_kept":4,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Prijedlogu pravilnika o izdavanju Potvrde u svrhu podnošenja zahtjeva za reguliranje boravka useljeniku i povratniku iz hrvatskog iseljeništva"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","MINISTARSTVO DEMOGRAFIJE I USELJENIŠTVA","Centar za mirovne studije smatra da je predmetni Pravilnik normativno tehničke naravi, ali da u svojoj strukturi otvara niz važnih pitanja s aspekta pravne sigurnosti, jednakosti pred zakonom, zaštite osobnih podataka i razmjernosti administrativnih zahtjeva.\nPosebno je problematična široko i nedovoljno precizno definirana kategorija dokaza o “pripadnosti hrvatskom narodu” te mogućnost dokazivanja “predanosti njegovanju hrvatskog identiteta i promicanju hrvatskoga kulturnog zajedništva” putem različitih oblika dokumentacije i preporuka. Takva formulacija ostavlja značajan prostor diskrecijskoj procjeni tijela koje odlučuje, bez jasno propisanih kriterija ocjenjivanja. U nedostatku objektivnih i mjerljivih parametara, postoji rizik neujednačene primjene propisa i proizvoljnog odlučivanja, što je suprotno načelu pravne sigurnosti i jednakosti pred zakonom.\nDodatno, sustav preporuka diplomatskih misija, udruga ili drugih institucija može dovesti do nejednakog položaja osoba koje formalno ispunjavaju uvjete podrijetla, ali nisu uključene u organizirane strukture dijaspore. Takvo rješenje može proizvesti indirektnu diskriminaciju među osobama istog statusa, ovisno o njihovoj uključenosti u određene mreže ili institucije, što nije u skladu s načelom jednakog pristupa pravima.\nPravilnik također predviđa mogućnost provjere dokumentacije kod tijela javne vlasti Republike Hrvatske i drugih država, no ne razrađuje dovoljno jasno opseg, svrhu i granice obrade osobnih podataka. Budući da se radi o podacima koji se odnose na podrijetlo, obiteljske veze i migracijski status, nužno je osigurati jasna jamstva zaštite podataka u skladu s načelima nužnosti, razmjernosti i ograničenja svrhe obrade.\nOsim toga, obaveza prijevoda cjelokupne dokumentacije na hrvatski jezik putem sudskog tumača može predstavljati značajno financijsko opterećenje za podnositelje zahtjeva, osobito u slučajevima kada je potrebno dostaviti opsežnu dokumentaciju iz više generacija. Iz perspektive socijalne pravednosti i jednakog pristupa administrativnim postupcima, razmjernost takvog zahtjeva treba dodatno razmotriti.\nZaključno, iako država ima legitimno pravo uređivati pitanja useljavanja i povratka osoba hrvatskog podrijetla, takve mjere moraju biti jasno normirane, predvidive i utemeljene na objektivnim kriterijima kako bi se izbjegla proizvoljnost i osigurala puna usklađenost s ustavnim načelima jednakosti, zabrane diskriminacije i pravne sigurnosti. Smatramo da je u daljnjoj razradi propisa potrebno preciznije definirati kriterije ocjenjivanja, ojačati jamstva zaštite osobnih podataka te osigurati razmjernost administrativnih zahtjeva."]