{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":5,"n_cols":6,"rows_kept":5,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću o Nacrtu prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću."]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"TOMISLAV ĆURIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DRŽAVNOM SUDBENOM VIJEĆU,\nČlanak 1.","Predlažem izmijeniti odredbu čl. 51. st. 3. Zakona o Državnom sudbenom vijeću na način da se za suca županijskog suda može imenovati osoba koja je radila kao pravosudni dužnosnik najmanje pet godina ili pravnik koji nakon položenog pravosudnog ispita ima najmanje 10 godina radnog iskustva u pravosuđu. Naime, postojeći uvjeti za imenovanje suca županijskog suda u velikoj se mjeri oslanjaju na formalno trajanje obnašanja pravosudne dužnosti, a manje na ukupno profesionalno iskustvo u pravosuđu. Time se zanemaruje činjenica da su brojni pravnici prije imenovanja na pravosudnu dužnost nakon položenog pravosudnog ispita deset ili više godina radili na najsloženijim predmetima u nižim ili višim državnim odvjetništvima i sudovima. Načelo razmjernosti zahtijeva da propisani uvjeti budu primjereni cilju koji se želi postići, osigurati stručnost i kvalitetu rada na složenim predmetima. Ako kandidat već raspolaže dugogodišnjim relevantnim iskustvom i dokazanim kompetencijama, inzistiranje na duljem formalnom trajanju dužnosti može predstavljati nerazmjerno ograničenje. Zadnjih godina se zbog raznih zakonskih izmjena uvjeta dob ulaska u pravosudnu dužnost pomakla prema 4o i više godina života te su zbog toga brojni pravosudni dužnosnici koji tek ulaze u pravosudnu dužnost prije toga proveli u pravosuđu radeći kao sudski ili državnoodvjetnički savjetnici 10, 15 ili više godina tijekom kojih su radili na najsloženijim predmetima. S obzirom na to da su se zbog zakonskih izmjena dob i vrijeme ulaska u pravosudnu dužnost pomaknuli prema kasnijoj životnoj dobi, sadašnji uvjeti faktično stavljaju u nepovoljniji položaj osobe koje su znatan dio profesionalne karijere već provele u pravosuđu, ali formalno kraće obnašaju pravosudnu dužnost. Praksa pokazuje da savjetnici na sudovima i državnim odvjetništvima te drugim višim pravosudnim tijelima sudjeluju u izradi odluka i optužnica u najsloženijim predmetima. Njihovo iskustvo često je sadržajno usporedivo s iskustvom nositelja pravosudne dužnosti. Zakon bi trebao reflektirati stvarne profesionalne kompetencije, a ne isključivo formalni status. Predloženom izmjenom omogućilo bi se vrednovanje ukupnog radnog iskustva u pravosuđu nakon položenog pravosudnog ispita, čime bi se postigla veća usklađenost između normativnog i stvarnog stanja. Posebno je nelogično da će brojni savjetnici, prema važećem normativnom okviru, ranije ispuniti uvjete za imenovanje sucem Vrhovnog suda ili zamjenikom Glavnog državnog odvjetnika nego uvjete za zamjenika županijskog državnog odvjetnika. Takva situacija ukazuje na normativnu nedosljednost i neusklađenost sustava uvjeta napredovanja, koja nije utemeljena na stvarnim zahtjevima složenosti poslova, već isključivo na formalnom trajanju obnašanja pravosudne dužnosti. Istodobno, valja podsjetiti da su brojni pravosudni dužnosnici koji su danas pred odlaskom u mirovinu u ranijim razdobljima imenovani na pravosudne dužnosti u znatno mlađoj dobi te su napredovali prema višim sudovima i državnim odvjetništvima uz bitno kraće propisane uvjete staža nego što su to današnji uvjeti. Takvo normativno rješenje tada nije negativno utjecalo na stručnost, kvalitetu ni ugled pravosuđa. Naprotiv, mnogi od tih dužnosnika danas uživaju profesionalni autoritet i prepoznati su kao iznimno stručni i kompetentni nositelji pravosudnih funkcija. Iz toga proizlazi da duljina formalnog staža sama po sebi nije presudno jamstvo kvalitete, već su odlučujući stvarno znanje, sposobnost i profesionalni rezultati kandidata. Predloženom izmjenom ne bi se snižavali standardi stručnosti, već bi se omogućilo vrednovanje ukupnog relevantnog iskustva u pravosuđu nakon položenog pravosudnog ispita, čime bi se osigurao razmjerniji i pravedniji pristup imenovanju."]
[2,"DIJANA ANTIĆ","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 14.","Poštovani,\nŠto je s kandidatima koji su završili Državnu školu za pravosudne dužnosnike i koji su pravosudni ispit položili prije 1. rujna 2009. te im više odgovara sudjelovati u postupku imenovanja s brojem bodova na pravosudnom ispitu na način na koji sudjeluju kandidati koji su položili pravosudni ispit prije 1. rujna 2009.?"]