{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":11,"n_cols":6,"rows_kept":11,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - SAVJETOVANJE O NACRTU PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O RODILJNIM I RODITELJSKIM POTPORAMA S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA "]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"SINIŠA BOSANAC","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O RODILJNIM I RODITELJSKIM POTPORAMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Postovani. Obzirom na velike probleme obitelji pomoraca koji imaju djecu s većim teškoćama u razvoju zbog problema oko ostvarivanja prava na rad skraćenim radnim vremenom a sukladno izjavi iz MSPM u emisiji Hrvatska uzivo smatram da se ta problematika treba rijesiti ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona. Ministarstvu je dobro poznat problem obzirom da se na njega upozorava 4 godine i da nije nista napravljeno da se on ispravi.","Nije prihvaćen","Predložene izmjene nisu predmet Nacrta prijedloga Zakona, obzirom da se odnose na članke zakona koji se Nacrtom prijedloga ne mijenjaju. Slijedom navedenog, iznesene primjedbe nisu predmet posebnog razmatranja u okviru ovih izmjena propisa. Međutim, prilikom budućih izmjena propisa kojim će se na sveobuhvatan način pristupiti poboljšanju zakonske regulative u području rodiljnih i roditeljskih potpora razmotrit će se sva otvorena pitanja u pogledu ostvarivanja prava pojedinih skupina korisnika, što uključuje i status roditelja pomorca, vodeći pritom računa da se ne naruši temeljno načelo jednakog postupanja."]
[2,"Lidija Orešković","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O RODILJNIM I RODITELJSKIM POTPORAMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","željela bih spomenuti da bez obzira koliko taj iznos nije mal, to je dovoljno da se opremi novorođenče, a dalje?   Ljudi trebaju radna mjesta od kojih mogu živjeti i opskrbljivati obitelj.","Nije prihvaćen","Svjesni činjenice da pronatalitetna politika ne smije biti usmjerena samo na rođenje novog djeteta već i na druge dugoročne mjere, smatramo da je uvođenje iste nužno kao odgovor na konkretnu nastalu nepovoljnu demografsku situaciju te se predlaže uvesti samo kao jedna u nizu mjera cjelokupne obiteljske i populacijske politike. Isto tako, očekuje se da će mjera proizvesti pozitivan učinak na poboljšanje statusa budućih korisnika rodiljnih i roditeljskih potpora koji će to pravo moći ostvariti (djeca, obitelji, korisnici prava iz Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama). Ministarstvo socijalne politike i mladih aktivno će se zalagati za iznalaženje boljih i povoljnijih rješenja odnosno poduzimanje daljnjih mjera i aktivnosti usmjerenih osnaživanju obitelji za podizanje djece, u skladu s raspoloživim financijskim sredstvima državnog proračuna."]
[3,"Marko Mikolašević","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O RODILJNIM I RODITELJSKIM POTPORAMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Budimo realni, svima je jasno da jednokratna potpora neće podići natalitet. Podizanje djeteta do punoljetnosti košta daleko više od iznosa navedene potpore. Realno dijete roditelja košta najmanje 700 - 800 kn mjesečno i to uz skroman način života. Puno pametnije bilo bi uvesti mjeru direktnog dječjeg doplatka za svako novorođeno dijete. Mjera jednokratne potpore košta oko 202 milijuna kuna godišnje, a uvođenje direktnog dječjeg doplatka za svako novorođeno dijete u iznosu od 800 kn mjesečno x cca 40000 djece koliko se u prosjeku rađa godišnje x 12 mjeseci koštalo bi oko 384 milijuna kuna godišnje. Tako bi RH doslovno plaćala roditeljima troškove podizanja djeteta. Na taj način potaknulo bi se obitelji koje se dvoume oko drugog djeteta, ali i sve druge, a boje se financijskog rizika. Uz to naknada bi se trebala odnositi samo na djecu rođenu nakon donošenja pronatalitetne odluke, uz uvođenje imovinskog cenzusa taj iznos mogao bi se još donekle i smanjiti na recimo 330 milijuna godišnje. A nije da se ne bi moglo naći još tih 130 milijuna... neke procjene govore da bi se samo boljim raspolaganjem državnom imovinom postigle uštede veće od milijardu kuna godišnje. Ako RH nije u stanju pronaći još 130 milijuna kuna za jednu tako važnu stvar kao što je sprečavanje izumiranja onda i trebamo izumrijeti. p.s. Puno veći problem vezan uz natalitet je ekonomske prirode - a to je nesigurnost žene pred poslodavcem zbog moguće trudnoće (valjda ne moram obrazlagati zašto). Kada bi se trošak porodnog dopusta s poslodavaca prebacio na državu, i kada bi se uvela mjera dječjeg doplatka kao što gore predlažem - dakle samo te dvije stvari, negativni trend bi se sigurno preokrenuo.","Nije prihvaćen","Svjesni činjenice da pronatalitetna politika ne smije biti usmjerena samo na rođenje novog djeteta već i na druge dugoročne mjere, smatramo da je uvođenje iste nužno kao odgovor na konkretnu nastalu nepovoljnu demografsku situaciju te se predlaže uvesti samo kao jedna u nizu mjera cjelokupne obiteljske i populacijske politike. Isto tako, očekuje se da će mjera proizvesti pozitivan učinak na poboljšanje statusa budućih korisnika rodiljnih i roditeljskih potpora koji će to pravo moći ostvariti (djeca, obitelji, korisnici prava iz Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama). Predložene izmjene usmjerene su na povećanje iznosa jednokratne novčane pomoći za novorođeno dijete, a da bi se ostvarili ciljevi posebice u području podizanja razine rodnosti, nužno je izravne novčane poticaje primijeniti na svu rođenu djecu. S druge strane, doplatak za djecu veže se uz visinu dohotka i socijalno/zdravstveno stanje djece, odnosno pripadnosti određenim socijalnim grupacijama te stoga ima obilježja socijalnih naknada."]
[4,"Toni Lugarić","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O RODILJNIM I RODITELJSKIM POTPORAMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Predlažem da se rodiljna naknada ne isplaćuje jednokratno već u jednakim obrocima do druge godine života djeteta, dakle 24 mjeseca. Zašto?\nIstina je da su početni troškovi za dijete (oprema i sl.) prilično veliki, no isto tako je istina da je pomoć koju svaki par koji očekuje dijete u pravilu dobiva od porodice i prijatelja najizdašnija prije i neposredno nakon rođenja djeteta a kasnije slabi i prestaje. Međutim, troškovi za dijete ostaju i dalje značajni i tu bi \"uskočila\" obročna isplata naknade. \nTakav način isplate bi pogodovao motivaciji za maksimalno korištenje porodiljnog dopusta što je vrlo važno za razvoj djeteta.\nJoš jedna stvar koja nije nevažna je to da bi obročna isplata smanjila pritisak vršnog opterećenja na proračun jer ukupni iznosi koje treba proračun izdvojiti, prema planu nisu mali a mogli bi se i povećati kroz povećanje nataliteta što je cilj ove mjere.\nVarijanta ovog prijedloga je i kombinacija jednokratne  i obročne isplate ukupnog iznosa ali prava dugoročna i racionalna pomoć roditeljima je isključivo obročna isplata.","Nije prihvaćen","Predložene izmjene nisu predmet Nacrta prijedloga Zakona. Izmjene predložene ovim Nacrtom prijedloga zakona usmjerene su samo na povećanje iznosa već postojeće potpore u obliku jednokratne novčane pomoći za novorođeno dijete sukladno važećem propisu. Isto tako, jednokratno plaćanje novčane potpore se ocjenjuje primjerenijim obzirom da ne iziskuje dodatno administrativno postupanje za ostvarivanje prava. S druge strane treba uzeti u obzir povećane potrebe za materijalnom pomoći korisnika neposredno nakon rođenja djeteta, pri čemu se ne zadire u način raspolaganja isplaćenih novčanih sredstava koji korisnici mogu prilagoditi svojim životnim potrebama."]
[5,"INGRID TOMLJANOVIĆ","RODILJNIM I RODITELJSKIM POTPORAMA,\nČlanak 2.","INGRID TOMLJANOVIĆ\nMišljenja sam da se ovim zakonom htjela poboljšati demografska obnova što i nije tako loše.Osnovica za isplatu rodiljne naknade trebala biti sa svako rođeno dijete jednaka.možda i ne mora biti u tom iznosu,ali bi drugi dio trebalo isplačivati roditeljima sa nižim materijalnim statusom i to u periodu od 6-12 mjeseci.\nObrazloženje.\nBitna je financijska potpora kroz duži period i to roditeljima sa nižim materijalnim primanjima.Jednokratna potpora mora biti jednaka za svako dijete ,ali drugi dio bi se trebao razlikovati po koncezusu primanja ,možda podjeljeno u dvije do tri kategorije , a da ne ugrožava državni proračun.","Nije prihvaćen","Kako bi se ostvarili ciljevi u području podizanja razine rodnosti, nužno je izravne novčane poticaje primijeniti na svu rođenu, neovisno o drugim kriterijima ostvarivanje ove vrste pomoći, kao što je primjerice imovinski status korisnika. Isto tako potrebno je uzeti u obzir povećane potrebe za materijalnom pomoći korisnika neposredno nakon rođenja djeteta."]
[6,"BRANISLAV TRIVIĆ","RODILJNIM I RODITELJSKIM POTPORAMA,\nČlanak 2.","Mišljenja sam da se jednokratna novčana potpora trebala isplačivati na mjesečne obroke a ne jednokratno.\nIto nakon  šest mjeseci navršenja djetetovog života.\nObrazloženje:\nObitelj dobije od rodbine pomoć za novorođeno djete u materijalnom i finaciskom smislu pa je bolje dat kasnije.\nObvezno uvesti imovinski i dohodovni cenzus prije primjene ovog zakona.\nNije uredu da se ćeka još neko vrijeme usklađivanja zakona pa onda primjena,jer se ugrožava državni proračun RH","Nije prihvaćen","Predložene izmjene nisu predmet Nacrta prijedloga Zakona. Izmjene predložene ovim Nacrtom prijedloga zakona usmjerene su samo na povećanje iznosa već postojeće potpore u obliku jednokratne novčane pomoći za novorođeno dijete sukladno važećem propisu. Isto tako, jednokratno plaćanje novčane potpore se ocjenjuje primjerenijim obzirom da ne iziskuje dodatno administrativno postupanje za ostvarivanje prava. S druge strane treba uzeti u obzir povećane potrebe za materijalnom pomoći korisnika novorođenog djeteta neposredno nakon rođenja djeteta, pri čemu način raspolaganja isplaćenih novčanih sredstava korisnici mogu prilagoditi svojim potrebama. Isto tako, da bi se ostvarili ciljevi posebice u području podizanja razine rodnosti, nužno je izravne novčane poticaje primijeniti na svu rođenu, neovisno o drugim kriterijima ostvarivanje ove vrste pomoći, kao što je primjerice imovinski status korisnika. Vezano uz primjedbu koja se odnosi na primjenu odredbi predloženog Zakona ističemo da je stupanje na snagu Zakona na dan 1. rujna 2016. godine predviđeno radi operativne pripreme provedbe Zakona."]
[7,"BOJAN LAZIĆ","RODILJNIM I RODITELJSKIM POTPORAMA,\nČlanak 2.","S obzirom da je predizborno obećanje sadašnje Vlade bilo 8000 kuna rodiljne naknade, iznos iste bi trebao biti ne 225% proračunske osnovice, nego najmanje 240 ili 250% jer bi u tom slučaju bilo ispunjeno navedeno obećanje.","Nije prihvaćen","Predložene su mjere kojima bi se povećao iznos jednokratne novčane potpore za novorođeno dijete u cilju kvalitetnijeg zadovoljavanja materijalnih potreba obitelji u iznosu od 225% proračunske osnovice. Ministarstvo socijalne politike i mladih aktivno će se zalagati za iznalaženje boljih i povoljnijih rješenja odnosno poduzimanje daljnjih mjera i aktivnosti usmjerenih osnaživanju obitelji za podizanje djece, u skladu s raspoloživim financijskim sredstvima državnog proračuna."]
[8,"DARKO GROŠIĆ","RODILJNIM I RODITELJSKIM POTPORAMA,\nČlanak 2.","Osnovica se povećava ali mislim da je potrebno redefinirati tko može dobiti jednokratnu novčanu pomoć. To znači da građanima-roditeljima koji imaju veću imovinu i dohodak ne treba dodjeljivati jednokratnu novčanu potporu. Taj cenzus je potrebno utvrditi jer jednom kada se steknu prava teško ih je ukinuti.","Nije prihvaćen","Kako bi se ostvarili ciljevi u području podizanja razine rodnosti, nužno je izravne novčane poticaje primijeniti na svu rođenu, neovisno o drugim kriterijima ostvarivanje ove vrste pomoći, kao što je primjerice imovinski status korisnika."]