{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":2,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":48,"n_cols":6,"rows_kept":48,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnošću o Prijedlogu kurikuluma međupredmetne teme Zdravlje"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"PETAR MARIJA RADELJ","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","U Prijedlogu se 16 puta spominje riječ kurikulum, koja ne pripada hrvatskom standardnom jeziku. Predlažem da se ona zamijeni domaćom istovrijednicom uputnik, sukladno članku 36. Jedinstvenih metodološko-nomotehnička pravila (NN 74/15). Razlozi su izneseni u studiji Curriculum u hrvatskom (http://www.vjeraidjela.com/curriculum-u-hrvatsk\nom/ čiji se tekst se u wordu može preuzeti na: https://radelj.files.wordpress.com/2016/11/curri\nculum-u-hrvatskom.docx)."]
[2,"Forum za slobodu odgoja","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Forum za slobodu odgoja je u ime GOOD inicijative za sustavno i kvalitetno uvođenje građanskog odgoja i obrazovanja analizirao prijedloge 18 kurikularnih dokumenata koji su nastali radom stručnih radnih skupina unutar Cjelovite kurikularne reforme. Analiza se može preuzeti sa sljedeće poveznice https://goo.gl/H2HxJL i ona je sastavni dio komentara.\nOvdje bismo izdvojili sljedeće naglaske:\nRadne skupine pojedinih predmeta i međupredmetnih tema trebale bi zajednički proučiti određene teme u kurikulumima, uskladiti terminologiju, te raspored određenih tema kroz cikluse kako bi se postigla veća međupredmetnost i na taj način osigurala provedba međupredmetnih tema. Ovo se posebno odnosi na teme „ljudska prava“, „rješavanje sukoba i nenasilna komunikacija“ i „volontiranje“.\nU postupku ujednačavanja tema iz političke i ljudsko-pravne dimenzije, kurikulum MPT GOO bi trebao imati jasno oblikovanu i konkretnu viziju tih dviju dimenzija, te biti stožerna točka koordinacije tih dimenzija u drugim predmetima i međupredmetnim temama.\nPotrebno je tijekom revizije kurikuluma kvalitetnije obraditi teme „izbori i izborni sustav“, „Europska unija“, „prava nacionalnih manjina“, „prava radnika“. Isto tako, temu „prava djece“ jasno povezati s temom „ljudska prava“.\nKurikulumi bi trebali sadržavati i ishode vezane za teme koje analiza nije identificirala poput „rodne ravnopravnosti“, „različitih obitelji“ i „skupina u nepovoljnom položaju“.\nPosebno je važno da se tema „siromaštvo“ ojača i da postane više prisutna u kurikulumima drugih predmeta.\nI dok je međureligijski dijalog kvalitetno pokriven u nastavi Katoličkog vjeronauka, od presudne je važnosti tijekom revizije kurikuluma ojačati, jasno definirati i učiniti životnijim interkulturalni dio kurikuluma gdje se druge kulture i različitosti neće tretirati samo na tehničkoj razini poznavanja normi, običaja i folklora. Kurikulum bi trebao omogućiti susret s drugima, razumijevanje drugih i život s drugima bilo da se radi o osobama druge kulture, jezika i sl.\nNa kraju, gdje god je to moguće kurikulum treba poticati kritičko mišljenje, propitivanje, raspravu i dijalog, uočavanje problema i predlaganje njihova rješenja.\nŽelimo napomenuti kako je Cjelovita kurikularna reforma je hvalevrijedan i značajan nacionalni projekt u sektoru koji treba biti nositelj razvoja Hrvatske i njezinih ljudskih potencijala.\nBuduća hrvatska škola treba razvijati, između ostaloga, i društvene i građanske kompetencije odnosno treba biti mjesto življenja demokracije. Kao što je vidljivo u Okviru nacionalnog kurikuluma, kurikularna reforma se temelji na vrijednosti aktivnog građanstva što daje temelj da se oblikuje takva demokratska škola.\nAnaliza je utvrdila da postoje određene dimenzije i teme koje idu u smjeru razvijanja aktivnog građanstva, te temeljnih socijalnih i građanskih kompetencija. Kao što je vidljivo, određene teme treba unaprijediti kako bi učenici imali zaokruženiju sliku, te zadovoljavajuće razvijene kompetencije. \nAnaliza također potvrđuje nužnost i neophodnost uvođenja obvezanog predmeta u trećem i četvrtom ciklusu.\nNaime dosadašnja međupredmetna provedba Građanskog odgoja i obrazovanja često bi bila samo na administrativnoj razini, a odgovornost za provedbu bila je rasplinuta i nejasna. \nMeđupredmetna provedba zajedno s postojanjem obveznog predmeta bila bi najidealniji oblik provedbe građanskog odgoja i obrazovanja odnosno najidealniji oblik dostizanja vizije učenika koja je sadržana u prijedlogu Cjelovite kurikularne reforme.\nTakđer, ovim putem napominjemo i na niz drugih proceduralnih nepravilnosti poput toga da nisu objavljeni rezultati dosadašnjih javnih rasprava što narušava transparentnost i ozbiljnost pristupa obrazovnoj reformi, da je tijekom ljetnih mjeseci ove godine naknadnim priopćenjem omogućeno anonimno komentiranje, čime je dodatno narušena transparentnost procesa koji je i tako narušen izigravanjem procedura, netransparentnim promjenama stručnjaka i sličnim postupanjem iza očiju javnosti; da ne postoji zakonska osnova za donošenje kurikuluma predmeta, već samo nastavnog plana i programa na što smo više puta zajedno s drugim obrazovnim stručnjacima upozoravali i prethodnu Vladu, javna rasprava ima smisla samo ako postoji zakonski okvir za provedbu kurikuluma koji su trenutno na javnom savjetovanju; te da nije jasno tko će odgovarati na komentare i mijenjati prijedloge kurikuluma nakon javne rasprave s obzirom na to da da je Ministarstvo prekinulo suradnju sa stručnjacima koji su izradili dokumente koji se nalaze na javnom savjetovanju.\nS poštovanjem."]
[3,"Ivica Đaković","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","„Zdravlje“  i  „Građanski odgoj“\n            Ono što je dostupno na stranicama e-Savjetovanja i dano na javnu raspravu pod gornjim naslovom ne predstavlja program niti ozbiljan osmišljeni sadržaj. To su samo natuknice iz kojih se može samo djelomično vidjeti o čemu bi tu trebala biti riječ. A što se sve iza toga krije, kakv je pristup problemima i kakva će se ponuditi moguća rješenja velika je nepoznanica. Suhoparno i neodređeno navode se pojmovi, ali uglavnom o njima nema sadržaja, definicija, stavova, argumenata i znanstveno utemeljenih činjenica i tvrdnji. Dominira zalaganje za biološki razvoj ne razmatrajući  čovjeka i dijete kao cjelovitu ličnost s moralnim, emocionalnim, nervnim, duhovnim i dr. dimenzijama ljudskoga bića. Preferira se prava i slobode maloljetnika te neovisan izbor na njih, a da se uopće ne govori o obvezama, odgovornosti i moralnom rasuđivanju i vrednovanju njihovih postupaka. Sloboda izbora uvijek nosi sa sobom odgovornost za posljedice. One bi uvijek morale biti temeljni  regulator ponašanja. Sloboda izbora nije sama po sebi odgovorno ponašanje. Tako se u tim natuknicama navode i spolni odnosi maloljetnika, kontracepcija, pobačaj, homoseksualnost, promiskuitetno ponašanje, apstinencija itd., ali nema determinanti o njima koje bi ukazivale što je u svemu tomu poželjno ili štetno, koje su nus pojave i kakve sve negativne posljedice donose sa sobom određena ponašanja. Nema nigdje ni riječi o tomu koliko je oboljelih homoseksualaca od AIDS-a, koliko ih godišnje umire kod nas i svijetu i da su upravo oni najrizičnija skupina. Nedostaje pedagoški pristup i kritičke opservacije o nezdravim i štetnim ponašanjima maloljetne djece i mladeži. To je u odgojnim ustanovama nedopustivo.  Zar da dopustimo pored tolikih učitelja, profesora, magistara i doktora znanosti u sustavu odgoja i naobrazbe da nam neobrazovani aktivisti tkz. civilnih udruga odgajaju i obrazuju djecu, a nemaju pojma o pedagogiji, metodici i didaktici. \n       Stoga predlažem da se umjesto natuknica napravi program s pedagoškim pristupom i primjerenim sadržajima djeci određene dobi, da se djecu odgaja i tretira kao cjelovite ličnosti, a ne samo kao spolna bića, da se iznese istina o svim nuspojavama kontracepcije i homoseksualnosti, ponudi literatura, kritički i odgovorno govori o spolnosti, o nepoželjnim ponašanjima maloljetnika, da  odgoj i naobrazbu provode kompetentni.\n         U „Građanskom odgoju“  navedene su natuknice o ljudskim pravima, demokraciji, civilnom društvu, pravima manjina, ravnopravnosti među spolovima, medijima, korupciji itd. Nigdje nema nešto o pravima većinskog stanovništva, o nacionalnoj svijesti, identitetu i domoljublju, o odnosu nacionalnih manjina prema domovini Hrvatskoj, o demografiji i pronatalitetnoj politici, o vjerskim pravima i slobodama, o odnosu prema domovinskom ratu i braniteljima, o važnosti braka i obitelji za razvoj zdravog društva. Ne zagovaraju generičke i univerzalne vrijednosti na kojima se temelje stabilna i uspješna društva u svijetu. „Civilne udruge“ sebe poistovjećuju s civilnim društvom što je notorna neistina. Ravnopravnost spolova i spolne orijentacije temelje na rodnoj ideologiji koja je u posljednje vrijeme  izvrgnuta snažnim kritikama i osudama u svijetu i u Europi.  Po njima samo mediji i civilne udruge promiču demokraciju, a  školu, obitelj, Crkvu, državne i dr. institucije ignoriraju. Natuknice potvrđuju da je pristup toj kompleksnoj tematici vrlo upitan, pristran, jednostran, nedemokratski i isključiv. Osim toga, eksplicite se navodi da bi se te i druge međupredmetne teme realizirale unutar svih nastavnih predmeta na štetu stručnih sadržaja i postojeće satnice što ozbiljno dovodi u pitanje ostvarenje sadašnjeg nastavnog plana i programa. Budući da autori nisu ponudili javnosti sadržaje pa čak ni popis literature na kojoj zasnivaju svoja nastojanja ne možemo se oteti ne samo dojmu, nego i indikacijama da nemaju poštene namjere, da skrivaju i podmeću te zlorabe ukazano im povjerenje i prava građana. To potvrđuju i sljedeće činjenice. Natuknice i neka poticanja iz područja „Zdravlja“ i „Građanskog odgoja“, kao sastavnice međupredmetnih tema „CKR“-a,   utemeljeni su i preuzeti  upravo iz diskutabilnog i neprihvatljivog „Zdravstvenog odgoja“  s kojim smo prije nekoliko godina već imali ozbiljnih problema sa stručnog, znanstvenog, moralnog i vrijednosnog aspekta.  Smatramo da su zdravlje, prehrana i odnos prema vlastitom tijelu u postojećim školskim nastavnim predmetima izuzetno dobro i primjereno  obrađeni. Uz to škole redovito surađuju sa školskim liječnicima i provode preventivne programe tako da zaista nema potrebe ponavljati se.  S tim više što „Zdravlje“ u nekim dijelovima sadrži i neprihvatljive odrednice i postupke sa znanstvenog i moralnog aspekta koje se odnose na početak života, na pravo na život od začeća, na nuspojave i posljedice neodgovornog ponašanja. \n    Stoga predlažem da se rodna ideologija izbaci iz programa, civilne udruge izoliraju od škole jer su opterećene dnevnom politikom i surogatima bivšeg sustava, a postojeće sadržaje u nast. pl. i programima pojačati s prihvatljivim sadržajima i univerzalnim vrijednostima a ne raditi sve iznova, da se u područje Građanskog odgoja uvrsti i čl. 4, st. 2. Zakona o odgoju i obrazovanju – o nacionalnoj svijesti, identitetu i kulturnoj baštini, pozitivan odnos prema domovinskom ratu, braniteljima i RH kao državi hrvatskog naroda i određenih manjina. Osim u prirodi, biologiji, hrvatskom jeziku, povijesti, geografiji i vjeronauku u ostalim nast. predmetima programirati naprijed navedene sadržaje najviše do dva sata godišnje.\n      O dječjim i ljudskim pravima koja su artikulirana u konvencijama i deklaracijama, o toleranciji i demokraciji, o pluralizmu, suživotu u različitosti, pravima manjina itd. učenici su jako dobro upoznati. Međupredmetna  tema „Građanski odgoj“, koja nam se nudi u „CKR“-u,  u nekim dijelovima i stavkama nameće uime lažne ravnopravnosti štetne odrednice   rodne ideologije, ograničava ustavna prava i slobode roditelja učenika, čl. 64. Ignorira interese, prava i slobode većine građana  podređujući ih slobodama pojedinaca i manjina, nameće jednostrani  svjetonazor na svijet, ne poštuje pluralizam,  manipulira s određenjem i pravima istospolnih zajednica i braka kao zajednice žene i muškarca.  Protežira pojave u društvu od  0,01 posto na štetu onih koje zastupa 95 posto građana te interese  većine podređuje manjini. Rodna ideologija, sa znanstvenog i s vrijednosnog aspekta nije prihvatljiva: ni biologija ni medicina niti bilo koja znanost još uvijek nije dokazala da je anus spolni organ pa sve što se temelji   na tim „vrijednostima“  treba imati status i tretman sukladno tomu, a ne poistovjećivati i  izjednačavati različite pojave, postupke i  skupine s brakom i obitelji. Brak je ustavna kategorija kao zajednica žene i muškarca i ona je jednostavno drugačija od istospolne zajednice po fiziologiji,  funkciji i svrhovitosti pa je prirodno različito nazivati različitim nazivima.  Znanost je dokazala da je spol određen genetski X i Y kromosomima pa je svaki drugi pokušaj određivanja spola neznanstveno i nasilno nametanje  i lažno obmanjivanje učenika. Nikoga ne osuđujemo, ali djeca imaju pravo na istinu. Nedopustivo je i neprihvatljivo da nas profesore i učenike netko neobrazovan pokušava indoktrinirati neznanstvenim tumačenjem znanstvenih postignuća u biološkoj evoluciji i genetici. Znanstvene zakonitosti su iznad ideoloških i političkih ograničenosti, manjkavosti, pristranosti, sitnih interesa, manipulacija i zabluda.\n       Stoga predlažem da se poštuje čl. 64. Ustava i znanstvena postignuća u genetici, da usamljene pojave i devijacije  kao izuzetci ne mogu biti odgojni cilj i obveza za čitave generacije, da se brak, obitelj i roditeljstvo tretiraju sukladno Ustavu i značenju koje imaju u razvoju društva, da se istospolne zajednice ne tretiraju kao brak i da im se ne dopusti posvajanje djece jer bi to bio neprirodni milje za odrastanje djece.\n        Ono što je u „Građanskom odgoju“ posebno nedopustivo za maloljetnu djecu školske dobi jeste eksplicitno pozivanje takozvanih „nevladinih“ i udruga „civilnog društva“ da djeca sudjeluju na ulicama „u akcijama sprječavanja nedemokratskih postupanja vlasti“. Škola i djeca ne smiju biti sluškinje dnevne politike. Budemo li djecu vodili na ulice, bojimo se da ćemo ih teško vratiti u škole, a djeci je mjesto u školi a ne na ulici. Nekima su usta puna demokracije i ljudskih prava, pluralizma i različitosti, ali samo onda kada to traže od drugih za sebe. Kada se drugi pozivaju na ta ista prava u odnosu na njih, onda su  pristrani, autoritarni, isključivi i nesnošljivi. Upravo nam takvi pokušavaju podmetati rog za svijeću, a prozirnu i isključivu demagogiju te materijalističko marksističku ideologiju i svjetonazor na svijet pod slobodu, prava,  demokraciju i ravnopravnost. Prema tome, svi ovakvi i slični pokušaji indoktrinacije i podređivanja prava učenika  interesima „civilnih udruga“ moraju školi i učenicima biti strani i tuđi. To je neprimjereno dobi učenika. Sukladno ustavnim odredbama upravo smo dužni zaštititi djecu, njihova prava i slobodu od takvih nasrtaja i političkih podjarmljivanja. Prisjetimo se samo kako nam se prije četiri godine rezalo  plaće i u to isto vrijeme slalo, skupo plaćene, pojedince i grupice neobrazovanih aktivista, takozvanih civilnih udruga, da nam po školama drže „instrukcije“ o „zdravstvenom odgoju“ ili bolje reći o rodnoj ideologiji kojom smo trebali zabluđivati učenike. Nije im to prošlo. Brzo su nestali iz škola.\n     Stoga predlažem da se politiku i aktiviste „civilnih udruga“, (jer one to nisu), ne pušta u škole i da im se ne dopusti voditi djecu na demonstracije, da se odgaja djecu za odgovornost i obveze a ne samo za prava i slobode.\n         U Hrvatskoj posljednjih godina mortalitet je mnogo veći od nataliteta. Godišnje se stanovništvo smanjuje za 17 tisuća i taj trend raste.  Među mladima je tisuće  narkomana, alkoholičara, rastavljenih brakova, a oko 20  %  školske djece živi samo s jednim roditeljem. Desetci tisuća mladih starijih od 35 godina nisu oženjeni. Sve se kasnije ulazi u brak. Hrvatska pomalo, ali sigurno izumire. Što činimo? Kurikuli  ne daju prijedloge da se uvedu obvezni sadržaji ili izborni predmet za pripremanje mladih za brak, obitelj i odgovorno roditeljstvo. Nismo primijetili da se predlaže  osnivanje Hrvatske banke koja će mladim bračnim parovima pomoći pogodno rješavati stambena pitanja i zapošljavanje. Kurikuli nisu ponudili mjere za saniranje takvoga stanja. Alarmi zvone strašno, ali oni koji bi ih trebali čuti ostaju nijemi. Školski sustav je samo jedna od važnih karika u tom lancu, ali i u njemu autori propuštaju priliku pridonijet rješavanju tih gorućih pitanja hrvatskoga društva. „Cjelovita kurikularna reforma“ očito ni to ne vidi niti smatra shodnim i opravdanim po tim pitanjima poduzimati bilo što u sustavu. Njih muče neke druge „važnije“  preokupacije ideološke provenijencije.\n     Stoga predlažem da se u srednje škole integrira sadržaje o pripremi mladeži za brak, obitelj i odgovorno roditeljstvo, osnuje banka za pomoć mladim bračnim parovima oko stambenih pitanja, da se smanje porezi na dječju odjeću, obuću, hranu itd., da se raznim mjerama stimulira demografska pitanja, pronatalitetna nastojanja itd.\n       Dokle birokratski apetiti rastu i da nemaju granica u školstvu ukazuje još jedan ružan primjer koji  učitelje i profesore gura u robovlasničke odnose. Uz postojeću i dostatnu pedagošku dokumentaciju u „kurikulu“ predlažu uvođenje Mapa za posebno praćenje i vrednovanje „Građanskog odgoja“ za svakoga učenika. To nema nikakvog utemeljenja u Zakonu o odgoju i obrazovanju kao ni u Nastavnom planu i programu. To je apsurdno, nestručno, provokativno  i na svu sreću, profesori tvrde, neprihvatljivo i neprovedivo. Učitelji i profesori uz sva omalovažavanja i poniženja još uvijek imaju i čuvaju ljudsko dostojanstvo,  profesionalni ponos i stručnu odgovornost što za nositelje „reforme“ nažalost ne možemo reći. Naime, autori „Zdravlja“ i „Građanskog odgoja“ imaju prekriveni cilj pod farsom slobode, zdravstvenog i građanskog odgoja instalirati rodnu ideologiju, istospolna partnerstva i vulgarni marksističko ateistički pristup tumačenju svijeta, društvenih odnosa, Darwinizma, začeća, života, braka i obitelji. Takvim kurikularnim promjenama Hrvatsko katoličko društvo prosvjetnih djelatnika ne samo da ne će dati podršku, nego će permanentno ukazivati na te anomalije i manipulacije kojima se ozbiljno i tendenciozno ugrožavaju i razaraju brak i obitelj, zdrav razvoj hrvatskoga društva, njegov nacionalni i vjerski identitet, demografski prosperitet, moralni preobražaj, ljudska prava i slobode te demokratski sustav odgoja i obrazovanja.\n        Stoga predlažem da se u „Zdravlju“ i „Građanskom odgoju“, ukinu zahtjevi za uvođenjem mapa, poštuju vjerska prava i slobode,  preferira i štiti  struka i kompetencije pred političkim i drugim pritiscima na sustav odgoja i obrazovanja.\n\n                                                                                                                             Predsjednik  HKDPD-a                                                                                                                \n                                                                                                                             mr.  sc.  Ivica  Đaković"]
[4,"Udruga U ime obitelji","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Prosudba Prijedloga međupredmetne tema Zdravlje\nPredloženi Nacionalni kurikul međupredmetne teme Zdravlje, u javnoj raspravi od 19. srpnja 2016., velikim je dijelom preslika prethodnoga Kurikula zdravstvenoga odgoja. Učinjene izmjene nisu dovoljne ni dobre te je i ovaj Prijedlog:\n- stručno-medicinski nekorektno, zavaravajuće i obmanjujuće postavljen,\n- stručno-medicinski nezadovoljavajući,\n- stručno-medicinski nekvalitetan,\n- stručno-medicinski manjkav, neuravnotežen i nedorečen,\n- stručno-medicinski neprimjeren dobi učenika kojima se tema predaje.\n\n\n1. Neistine, nekorektnost i obmana temeljnih postavki uputnika \n1.1. Krivotvorenje definicije zdravlja. Prema Ustavu Svjetske zdravstvene organizacije iz 1946. godine „zdravlje je stanje potpunoga tjelesnoga (fizičkoga), duševnoga (psihičkoga) i socijalnoga blagostanja, a ne samo odsutnost bolesti i iznemoglosti“, a prema Deklaraciji Svjetske zdravstvene organizacije iz Alma Ate iz 1974. godine: „zdravlje nije puko nepostojanje bolesti, nego stanje potpunog fizičkoga, mentalnoga, duhovnoga i socijalnoga blagostanja“.\nTemeljne postavke Prijedloga nacionalnoga kurikula međupredmetne teme Zdravlje pozivaju se na sveobuhvatni pristup zdravlju uz uvažavanje definicije zdravlja Svjetske zdravstvene organizacije (str 4 i 5), odnosno definicija zdravlja (nije navedeno na koju se definiciju zdravlja misli, a citati su različiti (str. 4, odjeljak 1., red 9., str. 5, odjeljak B, točka. 6. i str. 5, odjeljak C, odlomak 2., red 2.). Svi navodi su krivotvorina određenja zdravlja (i definicije prema Ustavu SZO i prema Deklaraciji SZO): definicija je proizvoljno skraćena i promijenjena: duhovna dimenzija i pojam „potpunosti“ blagostanja u svim su navodima izostavljeni, u citatu na str. 5, odjeljku B pojam „duševnoga blagostanja“ zamijenjen je pojmovima „mentalnoga i emocionalnoga“, a pojam „odsutnosti iznemoglosti“ nedefiniranim pojmom „osiguranja i poboljšanja kvalitete života“.\nNavedenim lingvističkim inženjeringom i učitelji i roditelji bivaju zavarani i obmanuti da je predloženi uputnik u službi postizanja zdravlja po njegovim međunarodno priznatim mjerilima, a i sam pojam zdravlja dobiva potpuno drukčiji smisao. Također, izostavljanjem iz definicije pojmova „potpunoga blagostanja“ i „odsutnosti iznemoglosti“, sva čovjekova zdravstvena stanja u kojima se ne može dokazati zadovoljenje dijagnostičkih mjerila za postavljanje dijagnoze neke, u sadašnjem trenutku definirane, poznate bolesti, odjednom postaju – zdravlje. A i pojam blagostanja se onda može puno drukčije definirati. Prema ideološkim željama, a ne prema stručno-medicinskoj korektnosti.\nIzostavljanjem duševne/duhovne komponente i potpunosti blagostanja istodobno se opravdavaju predviđena postupanja (potpuno jednako kao i u prethodnom Jovanovićevu kurikulu): davanje djeci velike količine informacija, bez ikakve potrebe propitivanja i osiguranja stručne korektnosti, cjelovitosti, etičnosti, moralnosti, didaktičnosti itd.\n1.2. Krivotvorenje određenja zdravlja. U temeljnim postavkama domene Mentalno i socijalno zdravlje (str. 6, odjeljak Mentalno i socijalno zdravlje, st. 2.) cilj poduke – mentalno i socijalno zdravlje – definirani su „harmoničnim životom u okolini, koja pojedincu pruža osjećaj zadovoljstva i sigurnosti“. S pozornošću na definiciju zdravlja Svjetske zdravstvene organizacije (vidjeti 1.1.), potpuno je jasno i očito da je u navedenom dijelu Prijedloga nacionalnoga kurikula međupredmetne teme Zdravlje pojam zdravlja protumačen vrlo proizvoljno, po vlastitom nahođenju, znatno različito od stručno-medicinskog značenja tj. da radi se o grubo neistinitoj interpretaciji – krivotvorini sadržaja pojma zdravlje.   \n1.3. Neprihvaćanje dinamike razvitka. U naputku za čitanje (str. 2) navedeno je da su kao središnji sudionik odgojno-izobrazbenoga procesa u svim nacionalnim kurikulnim dokumentima predviđena djeca i mlade osobe te da predviđena struktura poduke omogućuje poštivanje razlike u njihovim sposobnostima i putovima razvitka. Tablični prikaz ciklusa poduke međupredmetne teme Zdravlje za srednje škole – predviđena provedba i"}}]
[5,"Tomislav Gojmerac","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Mr.sc. Tomislav Gojmerac, dr.med.\n\nZagreb, 14. studeni 2016.\n\nProsudba Prijedloga međupredmetne teme Zdravlje\n\nPredloženi Nacionalni kurikul međupredmetne teme Zdravlje, u javnoj raspravi od 19. srpnja 2016., velikim je dijelom preslika prethodnoga Kurikula zdravstvenoga odgoja. Učinjene izmjene nisu dovoljne ni dobre te je i ovaj Prijedlog:\n- stručno-medicinski nekorektno, zavaravajuće i obmanjujuće postavljen,\n- stručno-medicinski nezadovoljavajući,\n- stručno-medicinski nekvalitetan,\n- stručno-medicinski manjkav, neuravnotežen i nedorečen,\n- stručno-medicinski neprimjeren dobi učenika kojima se tema predaje.\n\n1. Neistine, nekorektnost i obmana temeljnih postavki uputnika \n\n1.1. Krivotvorenje definicije zdravlja. Prema Ustavu Svjetske zdravstvene organizacije iz 1946. godine „zdravlje je stanje potpunoga tjelesnoga (fizičkoga), duševnoga (psihičkoga) i socijalnoga blagostanja, a ne samo odsutnost bolesti i iznemoglosti“, a prema Deklaraciji Svjetske zdravstvene organizacije iz Alma Ate iz 1974. godine: „zdravlje nije puko nepostojanje bolesti, nego stanje potpunog fizičkoga, mentalnoga, duhovnoga i socijalnoga blagostanja“.\nTemeljne postavke Prijedloga nacionalnoga kurikula međupredmetne teme Zdravlje pozivaju se na sveobuhvatni pristup zdravlju uz uvažavanje definicije zdravlja Svjetske zdravstvene organizacije (str 4 i 5), odnosno definicija zdravlja (nije navedeno na koju se definiciju zdravlja misli, a citati su različiti (str. 4, odjeljak 1., red 9., str. 5, odjeljak B, točka. 6. i str. 5, odjeljak C, odlomak 2., red 2.). Svi navodi su krivotvorina određenja zdravlja (i definicije prema Ustavu SZO i prema Deklaraciji SZO): definicija je proizvoljno skraćena i promijenjena: duhovna dimenzija i pojam „potpunosti“ blagostanja u svim su navodima izostavljeni, u citatu na str. 5, odjeljku B pojam „duševnoga blagostanja“ zamijenjen je pojmovima „mentalnoga i emocionalnoga“, a pojam „odsutnosti iznemoglosti“ nedefiniranim pojmom „osiguranja i poboljšanja kvalitete života“.\nNavedenim lingvističkim inženjeringom i učitelji i roditelji bivaju zavarani i obmanuti da je predloženi uputnik u službi postizanja zdravlja po njegovim međunarodno priznatim mjerilima, a i sam pojam zdravlja dobiva potpuno drukčiji smisao. Također, izostavljanjem iz definicije pojmova „potpunoga blagostanja“ i „odsutnosti iznemoglosti“, sva čovjekova zdravstvena stanja u kojima se ne može dokazati zadovoljenje dijagnostičkih mjerila za postavljanje dijagnoze neke, u sadašnjem trenutku definirane, poznate bolesti, odjednom postaju – zdravlje. A i pojam blagostanja se onda može puno drukčije definirati. Prema ideološkim željama, a ne prema stručno-medicinskoj korektnosti.\nIzostavljanjem duševne/duhovne komponente i potpunosti blagostanja istodobno se opravdavaju predviđena postupanja (potpuno jednako kao i u prethodnom Jovanovićevu kurikulu): davanje djeci velike količine informacija, bez ikakve potrebe propitivanja i osiguranja stručne korektnosti, cjelovitosti, etičnosti, moralnosti, didaktičnosti itd.\n\n1.2. Krivotvorenje određenja zdravlja. U temeljnim postavkama domene Mentalno i socijalno zdravlje (str. 6, odjeljak Mentalno i socijalno zdravlje, st. 2.) cilj poduke – mentalno i socijalno zdravlje – definirani su „harmoničnim životom u okolini, koja pojedincu pruža osjećaj zadovoljstva i sigurnosti“. S pozornošću na definiciju zdravlja Svjetske zdravstvene organizacije (vidjeti 1.1.), potpuno je jasno i očito da je u navedenom dijelu Prijedloga nacionalnoga kurikula međupredmetne teme Zdravlje pojam zdravlja protumačen vrlo proizvoljno, po vlastitom nahođenju, znatno različito od stručno-medicinskog značenja tj. da radi se o grubo neistinitoj interpretaciji – krivotvorini sadržaja pojma zdravlje.   \n\n1.3. Neprihvaćanje dinamike razvitka. U naputku za čitanje (str. 2) navedeno je da su kao središnji sudionik odgojno-izobrazbenoga procesa u svim nacionalnim kurikulnim dokumentima predviđena djeca i mlade osobe te da predviđena struktura poduke omogućuje poštivanje razlike u njihovim sposobnostima i putovima razvitka. Tablični prikaz ciklusa poduke međ"}}]
[6,"HUZPP","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","U odnosu na treći odlomak, točku 2. i 3. (razumijevanje prava iz zdravstvene zaštite i uloge pojedinih pružatelja zdravstvene zaštite; razumijevanje uloge i važnosti pojedinih mjera....) dajemo svoj komentar kako slijedi:\nU Prijedlogu međupredmetne teme Zdravlje u više je navrata navedeno cijepljenje kao važna mjera prevencije bolesti, štoviše kao jedan od ključnih sadržaja ove teme. Hrvatska udruga za promicanje prava pacijenata, u sklopu koje djeluje “Građanska inicijativa Cijepljenje – pravo izbora”, protivi se takvoj prezentaciji cijepljenja, odnosno tome da se ovaj medicinski postupak na ovakav način uključuje u osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje.\nAutori Prijedloga u uvodu dokumenta navode da su se u određivanju sadržaja rukovodili znanstvenim spoznajama. U slučaju cijepljenja to nipošto ne stoji, obzirom na to da je taj postupak znanstveno slabo istražen i nalazi su kontradiktorni. Nedostaju metodološki valjane studije koje bi svjedočile o učinkovitosti vakcina u sprječavanju zaraznih bolesti, dok se istodobno evidentiraju brojni štetni učinci. Potreba za cijepljenjem, barem u slučaju nekih bolesti, krajnje je upitna, dok omjer koristi i štete ni za jedno cjepivo nije jasan. Zakonska obveza cijepljenja u suprotnosti je s nizom pravnih dokumenata koje štite slobodu odlučivanja u pitanju vlastitog tijela i zdravlja, a primjena u praksi u različitim aspektima krši važeće hrvatske propise. \nSmatramo da institucionalno promicanje cijepljenja u sklopu školskog obrazovanja predstavlja indoktrinaciju i nije usmjereno čuvanju zdravlja djece i njihovoj dobrobiti. Pozivamo autore ovog dijela Kurikuluma da se podrobno informiraju o ovoj temi i isključe je iz Kurikuluma. \nNapominjemo:\nPreventivne mjere koje provode sami građani jesu prihvatljivi sadržaji ,dok preventivne mjere koje provode medicinski stručnjaci nisu i ne mogu biti temom koju treba učiti djecu. Dapače, djecu treba učiti koja je uloga politike, doktora i građana u ukupnoj zdravstvenoj politici kako bi mogli odrasti u odgovorne građane. \nPrimjereni sadržaji ne mogu biti oni koji govore da djeca trebaju znati išta o cjepivima ili cijepljenju ili bilo kojoj drugoj preventivnoj metodi i mjeri koju poduzimaju drugi, već isključivo o onome što ta djeca trebaju poduzimati. U suprotnom ih se poziva da odrastaju kao poslušnici spremni raditi sve i svašta u ime bilo koje ili kakve ideologije. To što smo na to u Hrvatskoj naučili ne znači da i našu djecu treba tako učiti.\nPrimjereni sadržaji o preventivnim zdravstvenim mjerama za malu djecu i djecu u prva četri razreda osnevnoškolskog obrazovanja sadržavali bi slijedeće poruke:\n• Zdravstveni sustav čine ne samo doktori i bolesni već i svi građani kao i drugi koji pomažu svojim proizvodima i uslugama kako bi u konačnici svi bili zdravi ili čim zdraviji\n• Zdravstveni sustav treba pomoći u tome da spriječimo bolesti tamo gdje je moguće, a moguće je ako se odgovorno ponašamo\n• Odgovorno ponašanje znači da :\n• Shvaćamo kako svi učesnici sustava imaju svoje uloge i svoje odgovornosti a odgovornost građana je da pomognu koliko mogu.\n• Građani mogu pomoći tako da svoje zdravlje čuvaju ali i da svatko pazi da ne ošteti tuđe zdravlje kako bi i drugi pazili da se njegovo zdravlje ne oštećuje.\n• Mala djeca mogu pomoći sebi tako da poslušaju roditelje i redovito paze na čistoću svojih ruku, zuba, odjeće i da nose primjerenu obuću i odjeću\n• Mala djeca mogu pomoći i tako da upozore drugu djecu na čistoću\n• Mala djeca mogu pomoći i tako da podsjete roditelje da je tjelovježba, zdrava hrana i čist zrak osnova zdravog života svaki put kada primjete da su oni to malo zanemarili ili privremeno zaboravili zbog svojih dnevnih zadataka.\n\nSadržaji primjereni za stariju djecu, dakle u višim razredima osnovne škole te srednješkoskom obrazovanju moraju uključivati slijedeće poruke u odnosu na preventivne mjere:\n• Preventivne mjere su u domeni javnoga zdravstva, a javno zdravstvo je u domeni politike.\n• Javno zdravstvo je u domeni ukupne zdravstvene zaštite.\n• Financiranje zdravstvene zaštite uključuje i financiranje javnoga zdravstva amože biti privatno ili društveno pa govorimo o društvenim i privatnim sektorima zdravstvene zaštite.\n• Društvo mora odrediti koje mjere i usluge može i smije financirati privatnim kapitalom, društvenim kapitalom(državna riznica), a koji solidarnim odvajanjem samih građana u obliku obveznog zdravstvenog osiguranja.\n• Zdravstvene usluge ne moraju sve biti iz domene zdravstvene zaštite te ne moraju tako niti sve biti u sklopu oveznog zdravstvenog osiguranja odnosno dijelom solidarnog sustava.\n• Sve što je zajedničko u zdravstvenom sustavu trebamo zajedno graditi i čuvati kako bi nam bilo dostupno kada nam bude najviše trebalo: u bolesti\n\nAko ovome naučimo djecu imati ćemo makar sutra odgovorne građane prema zdravstvenom sustavu!\nPredlažemo da se gore navedene sadržaje ugradi u obrazovanje kako smo naveli tj ugradi u ovaj dokument kako je primjereno."]
[7,"Marija Friedrich","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Marija Friedrich, OŠ Vodice (dvanaest godina radnog iskustva na mjestu vjeroučiteljice i majka četvero djece)\n\nDokument koristi izraz kurikulum umjeso kurikul. To nije u skladu s Hrvatskiim jezikom. Nema potrebe detaljnije obrazlagati jer je to već učinjeno. Ali apeliram: koristite hrvatski jezik kako to Ustav RH zahtijeva.Također, u okvirnom dokumentu ove reforme piše: „osobito valja čuvati i razvijati hrvatski jezik i paziti na njegovu pravilnu uporabu“. (ONK str. 12)\n\nA. OPIS MEĐUPREDMETNE TEME (str. 4.)\n\nNavodi se da se želi učenicima posredovati znanje i vještine, ali uz to učenike treba i motivirati da stečena znanja i vještine ujedno žele primjenjivati u svakodnevnom životu. Kao što liječnik koji puši ima poprilično znanja o štetnosti pušenja, a posjeduje i vještine da se pušenja ostavi pa unatoč svemu puši i dalje jer mu nedostaje motivacije tj. volje da to i ostvaruje radi zdravlja.\n„Naglasak je na sveobuhvatnom pristupu zdravlju uz uvažavanje definicije Svjetske zdravstvene organizacije koja zdravlje definira kao tjelesno, mentalno i socijalno blagostanje, a ne samo kao odsutnost bolesti.“\nOvdje je pogrešno navedena definicija zdravlja kako je navodi SZO. Ona kaže sljedeće: „Zdravlje je stanje potpunoga tjelesnoga (fizičkoga), duševnoga (psihičkoga) i socijalnoga blagostanja, a ne samo odsutnost bolesti i iznemoglosti.“ (Ustav Svjetske zdravstvene organizacije,1946.) A zatim je upotpunjuje: „Zdravlje nije puko nepostojanje bolesti, već stanje potpunoga fizičkoga, mentalnoga, duhovnoga i socijalnoga blagostanja.“ (Deklaracija SZO iz Alma Ate 1974.) (Naglašavanje moje). Izostave li se te dvije dimenzije svojstvene čovjeku, ne može se reći da se pristupa holistički niti da se uvažava definicija SZO-a.\nPogrešno se i nekritički navodi cijepljenje kao jedna od mjera zdravstvene zaštite. Naime, u samoj struci postoje prilična razilaženja o dobrobiti i štetnosti cjepiva. Svjesni smo i pritiska farmaceutske industrije. Nadam se da nećete dopustiti da jedan školski program posluži kao reklama za farmaceutski lobi dokle god postoji toliko kontroverza o sve većem broju cjepiva.\nNavodi se i sljedeće:\n„U utvrđivanju prioriteta neophodni su sljedeći kriteriji: • vodeći uzroci pobola i smrtnosti u populaciji • mogućnost prevencije • opasnost od svih oblika stigmatizacije.“\nOvdje je potpuno nejasno o kakvim se prioritetima radi i zašto su se izdvojili upravo ovi kriteriji. To ili objasnite ili uklonite. Osobito je upitan posljednji kriterij.\n\nB. ODGOJNO-OBRAZOVNI CILJEVI\nU posljednjo točki navode se četiri dimenzije zdravlja, a SZO ih navodi pet. Nedostaje duhovna dimenzija. (usvojiti osnovna znanja i vještine za pozitivan stav i odgovorno ponašanje usmjereno prema zdravlju koje doprinosi očuvanju i unaprjeđenju tjelesnog, mentalnog, emocionalnog i socijalnog zdravlja te osiguranju i poboljšanju kvalitete života)\n\nC. DOMENE\nU domenama također nedostaju psihičko (duševno) i duhovno zdravlje. To svakako treba dodati jer kažete da ovdje imate holistički pristup.\n\nStr. 9\nMeđu ključnim sasdžajima navodi se i „pravilna piramida prehrane“. Ni o tome koja je piramida prehrane pravilna nije postignut konsenzuz stručnjaka. Zato i to treba uzeti u obzir i izbaciti onu koja se već godinama želi nametnuti kroz škalski sustav, a većina lječnika je ne bi preporučilo jer našem organizmu ne treba toliki postotak ugljikohidrata koji ona nudi.\nU 2. ciklusu (3.-5. R.) sav naglasak je na pubertetu i to je potrebno djeci od 5. Razreda, ali ste porpuno zanemarili trećaše. Za njih je to još prerano i samim time nezanimljivo.\n\nStr. 11\nU 3. Domeni navodi se reproduktivno zdravlje i njegova važnost. Međutim, nigdje nije objašnjeno što se sve podrazumijeva pod tim. Naime, ovo područje uključuje i mnoga moralna pitanje i vrijednosne stavove koji nije kod svih roditelja jednak. Ovdje prvenstveno treba uvažiti stavove roditelja. Kad se u medijima govori o reproduktivnom zdravlju to obično uključuje i kontracepciju i pobačaj kao nešto na što bismo imale pravo. To je degradacija zdravlja i narušava i fizičko i mentalno i psihičko i duhovno i socijalno zdravlje. Ovdje treba dopustiti barem izbor između dva programa. Osim toga, kad se govori o ovim temama treba poštivati prirodnu intimu dječaka i djevojčica i ako je potrebno detaljnije obraditi određene teme, treba razdvojiti djevojčice i dječake, odnosno djevojke i mladiće.\nOsim toga, ovdje su se i znanje i vještine i stavovi zadržali na važnosti razgovora o reproduktivnom zdravlju, a nigdje nema konkretnog ishoda. Ne može nam ishod biti da učenik „usvaja pozitivan stav o razgovoru s roditeljima, učiteljima i stručnjacima o reproduktivnom zdravlju“. Ishod bi trebao biti da učenik usvaja vrednote koje će ga voditi u tome da očuva reproduktivno zdravlje. \nStr. 12\nU ključnim sadžajima navodi se i „odgovorno spolno ponašanje“, a također nije objašnjeno što se pod tim podrazumijeva. Ako pod tim mislite redovitu uporabu prezervativa, kao što je to bilo u Zdravstvenom odgoju ministra Jovanovića, opet je potpuni promašaj. Iz više razloga. Osim što je to mnogim roditeljima neprihvatljivo za učenike od 6.-8. r., prezervativi ne čuvaju zdravlje u skladu sa definicijom SZO na koju se vi ovdje pozivate.\nZatim se jedino za reproduktivno zdravlje navodi i traženje stručne pomoći. („prepoznati kada se i komu javiti za stručnu pomoć“) Zašto očekujete da će baš ovdje zatrebati? Ako im se nudi kotracepcija i prezervativi kao navodna prevencija, onda će im stručna pomoć svakako zatrebati. Zato ovdje treba objasniti što se pod tim pojmovima podrazumijeva i dopustiti roditeljima izbor.\nInače, traženje stručne pomoći bi trebalo navesti kao nešto što i inače treba u određenoj situaciji učiniti. Ali ovdje se jedino nudi u reproduktivnom zdravlju.\n\nStr. 13.\nU 4. Domeni također se navodi „odgovorno spolno ponašanje“ a uz njega i „uporaba zaštite uključujući specifičnu zaštitu cijepljenjem“ Pretpostavljam da se ovo odnosi na cjepivo protiv HPV-a koje se želi silom ugurati među srednjoškolce, a potpuno se zanemaruje da je to cjepivo 1. potrebno samo onima koji se ponašaju promiskuitetno, 2. ne pruža zaštitu od svih tipova HPV-a i 3. ponekad ima jako loše nus-pojave, uključujući i smrtne slučajeve.\nOvakav pogled na spolnost za mnoge roditelje nije ni blizu „odgovornog“, a moralno se ovdje niti ne spominje što je također za mnoge neprihvatljivo. Također, kada govorimo ospolnosti, ne možemo zanemariti govor o emocionalnoj (duševnoj) dimenziji, zatim duhovnoj, moralno, mentalnoj i socijalno. Upravo je to u ovim domenama izostalo.\nPogotovo je napravljen propust što nije uključena znanstveno dokazana metoda prirodnog planiranja obitelji (Billingsova ovulacijska metoda) koja osim što ima pouzdanost u odgađanju tudnoće preko 99%, jedina od svih ovdje spomenutih metoda vodi brigu o ženinom reproduktivnom zdravlju u punom smislu.\nUpada u oči također da se ovdje trudnoća ni jednom ne spominje kao nešto lijepo i poželjno (nego samo kao neželjena ili maloljetnička). Treba voditi računo i o tome da će ovi mladi ljudi uskoro i sami biti majke i očevi i potreban je i razgovor i o tome kao nečemu lijepom i poželjnom.\nStr. 14\nI u 5. ciklusu se cijepljene navodi kao nešto korisno, a zanemaruju se neželjeni učinci.\nStr. 18.\nU ključnim sadržajim preveliki je naglasak na nasilju, osobito seksualnom. Dijete ne treba usmjeravati na dobro ponašanje tako što će mu se govoriti o nasilju i prezentirati npr. različiti neprihvatljivi dodiri. Već samim tim činimo određeno nasilje nad djecom. Njima trebaju pozitivni primjeri i uzori koje i samo mogu nasledovati. Djeca i uče oponašanjem. Osim toga, neka će djeca upravo na takvim satovima gdje se daju razni neprihvatljivi primjeri dobiti ideju kako bi bilo zanimljivo baš to pokušati. Za što ih se tu odgaja?\nStr. 22\nSpominje se važnost planiranja obitelji, ali se ne navodi koji način se podrazumijeva pod planiranjem obitelji. U prethodnoj domeni se tu podrazumijevalo isključivo sprječavanje tudnoće. Ponavljam: jedino prirodno planiranje obitelji (Billingsova ovulacijska metoda ili druge metode prirodnog planiranja obitelji) u punom smislu čuvaju i vode brigu o ženskom reproduktivnom zdravlju. Ako te informacije ne pružite mladima ovdje, zakidate ih za važan aspekt njihovog života.\nStr. 29\nI ovdje se stječe dojam da se reklamira cjepivo protiv HPV-a.\nStr. 36\nSpominje se mogućnost raznih načina grupiranja učenika, ali se ne spominje potreba grupiranja učenika po spolu ako bude govora o osjetljivijim pitanjima, osobito na početku puberteta.\n\nZaključak:\n1. Ako zaista želite ostvariti holistički pristup treba dodati psihičku (duševnu, emocionalnu) i duhovnu dimenziju čovjekova zdravlja. Osim toga, pozivate se na definiciju zdravlja prema SZO, a ona uvažava svih pet aspekata (fizički, psihički, duhovni, mentalni i socijalni), a ne samo tri kako je u ovim kurikulom planirano. Ujedno ću citirati američkog psihijatra, dr.Levinea, koji kaže da „emocionalno zdravlje nije moguće bez visokih moralnih kriterija“.\n2. U govor o reproduktivnom zdravlju treba uključiti i konkretnu poduku za praćenje znakova plodnosti prema znanstveno dokazanoj suvremenoj metodi (ovulacijskoj). Ovdje je spolnost svedena na izbjegavanje bolesti, što opet nije u skladu s definicijom zdravlja SZO (potpuno blagostanje) te nedostaje govor o smislu, značenju i ljepoti spolnosti. Takav govor, da bi bio potpun, moguć je jedino iz perspektive koja uvažava prirodni moralni zakon i Božji naum sa čovjekovom spolnošću. Tako da bi ovdje svakako trebalo u popis literature staviti i Teologiju tijela Ivana Pavla II.\n3. Dopustiti izbor roditeljima između barem dva programa jer se ovdje zadire u važna vrijednosna i moralna načela."]
[8,"Hrvatsko katoličko liječničko društvo","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","HRVATSKO KATOLIČKO LIJEČNIČKO DRUŠTVO\nPraška 6/II, 10 000 Zagreb\n\nZagreb, 9. studenoga 2016. \n\nOčitovanje Hrvatskoga katoličkog liječničkog društva\n\no Prijedlogu nacionalnoga kurikula međupredmetne teme Zdravlje od 18.7.2016.\n\n\nPRILOG JAVNOJ RASPRAVI\n\n1. Polazne osnove iz kojih trebaju proizaći sadržaj i ciljevi međupredmetne teme „Zdravlje“ nisu definirane. Nema analize polaznoga stanja niti pokazatelja javnozdravstvenih problema. Predlagatelji trebaju nabrojiti ključne nepovoljne pokazatelje dječjih javnozdravstvenih problema, kao što su pretilost, pušenje, alkoholizam, droge, druge ovisnosti, promiskuitet, spolno prenosive bolesti, adolescentna izvanbračna trudnoća, nesretni slučajevi, udio djece koja žive u siromaštvu, poremećaji ponašanja i drugi psihijatrijski problemi djece i mladeži, itd., i u zagradi iza svake navesti službeni podatak o prevalenciji.\nUmjesto toga, predlagatelji polaze od apstraktne definicije zdravlja Svjetske zdravstvene organizacije koju preinačuju tako da samovoljno odjeljuju tjelesno blagostanje („zdravlje“)  s jedne strane i duševno i društveno s druge, te uvode neke pojmove koji u definiciji Svjetske zdravstvene organizacije ne postoje (mentalno i emocionalno blagostanje, osiguranje i poboljšanje kvalitete života). Na takvoj polaznoj osnovi moguće je da predlagatelji napišu bilo što, što se njima čini relevantnim, bez ikakva transparentna mjerila. Postavlja se pitanje, zašto je, od cijeloga pojma zdravlja, bitno poštivanje prometnih znakova, razlikovanje tjelesnih osobina dječaka i djevojčica, organiziranje dnevnoga vremena, razvijanje empatije, prepoznavanje nasilja u stvarnom i virtualnom svijetu, igra, komunikacija, nenasilno rješavanje problema, pravo na izbor, podržavanje razlika, samopoštovanje, asertivnost, pravo na vlastito mišljenje, vršnjački pritisak, partnerski odnosi, uključivanje u društvene i humanitarne odnose, briga o reproduktivnom zdravlju, odgovorno spolno ponašanje, itd.).\nPojam zdravlja Svjetska zdravstvena organizacija odredila je kao: „stanje potpunoga tjelesnoga, duševnoga i društvenoga blagostanja, a ne samo odsustvo bolesti ili iznemoglosti“. Ako se rabi ta definicija, treba je dati točno i cjelovito i pri planiranju poučavanja, učidbenih postignuća i vrjednovanju precizno se osloniti na sva tri njezina dijela.\n\n2. Zdravlje se, potpuno pogrješno, tretira kao „temeljno ljudsko pravo“. Zdravlje nije nikakavo temeljno ljudsko pravo – jer, da jest, postavlja se pitanje zbog čega i oni koji su zdravi, ipak nisu uvijek zdravi, a da se ne spominju hendikepirani, koji su to na razne načine i iz raznih razloga. Već sama činjenica, da se zdravlje tretira kao temeljno ljudsko pravo, i da se time isključuju i ponižavaju oni, koji zdravlja nemaju, a nikakvom svojom krivnjom ili propustom, čini cijeli tekst konceptualno rasističkim i apsolutno neprihvatljivim.\nZdravlje je, kako kaže definicija Svjetske zdravstvene organizacije, stanje, a ne temeljno ljudsko pravo, i to ne treba miješati s pravom na zdravstvenu zaštitu, koje može biti pravo, ali ne i obveza. Neobično jest koliko predlagatelji forsiraju da djeca obvezatno usvoje nekakva „odgovorna ponašanja, prave izbore, pravilne navike, itd.“, a da pri tom izbjegavaju reći koji je sadržaj tih ispravnih postupanja, nego prepuštaju da se čitatelji tome sami domišljaju, a, naravno, svaki čitatelj to čini u svojem vrjednosnom sustavu, i da se na taj način identificiraju s dokumentom, kojega će, kada dođe vrijeme za konkretno tumačenje ovih općenitosti, službeno, na kraju, tumačiti – tko? \nDa je predlagatelj definirao ciljeve i sadržaj međupredmetne teme „Zdravlje“ tako da su ciljevi razvidni i konkretni, onda bismo se vrlo brzo mogli složiti oko toga da, npr., želimo da tjelesni rast i razvoj djece bude u okviru nekih optimalnih „body mass index“-a, da se ograniči pristup bilo kakvim izvorima intoksikacija, da se omogući istinita i sveobuhvatna obaviještenost o pitanjima spolnoga, reproduktivnoga i cjelovitoga psihofizičkoga dozrijevanja, da se ograniči utjecaj onoga što predlagatelji zovu „ekranom“, da djeca imaju poticaj i mogućnost za diversifikaciju svojih aktivnosti – osobito tjelesnih aktivnosti, itd. \nNepreciznost Prijedloga očituje se i uporabom riječi „ekran“, bez dodatnoga objašnjenja njegova sadržaja. „Ekran“ se treba shvatiti kao pars pro toto za sve elektroničke komunikacijske i informacijske uređaje i mreže koje su preko njih ispletene. Nije problem u „ekranu“, nego u onom što preko toga ekrana teče i djeluje na dijete, uz njegovu više ili manje svjesnu suradnju. Na taj način „ekran“ postaje istinskim odgajateljem djeteta, jer, dijete u tome voljno i zainteresirano sudjeluje, a da nije kadro ocijeniti štetu koju si pri tom može nanijeti.\n\n3. Nigdje se ne spominje uloga obitelji. Riječ obitelji upotrebljava se isključivo u sintagmi „planiranje obitelji“. Tako ispada da je u odgoju djece obitelj isključivo buduće sredstvo toga djeteta, a ne jezgra u kojoj je dijete poniklo i jezgra koju će to dijete ponoviti kada odraste. Djecu se tretira kao posve nezbrinutu u društvu u kojem se odozgo preporučuje ili diktira što je zdravo, prihvatljivo, ispravno, pravilno, korisno itd. Ovim se hrvatsko društvo pretvara u jedinstveni dom za nezbrinutu djecu kojima osnovnom svetinjom valja biti ono što im nalaže društvo, bez obzira na njihove intimnije pripadnosti obitelji, zavičaju, vjerskoj zajednici, prijateljima, udrugama i sl. Uza sve poštovanje djece nepotpunih i nefunkcionalnih obitelji, vrjednoti i vrijednosti obitelji u djetetovu zdravlju, kako zdravlje određuje Svjetska zdravstvena organizacija, treba dati mjesto u svakoj točki planiranja nastave.\n\n4. Predlagateljima potpuno izmiče krupni i sve veći problem psihijatrijskih poremećaja u djece i mladeži. Ovo se može smatrati dijelom točke (1), ali ga je zbog veličine problema bolje izdvojiti. Oko 15–20 % hrvatske mladeži, a već i djece, pati od tzv. emocionalnih smetnji ponašanja, anksiozno-depresivnih, somatizacijskih i konverzivnih (disocijativnih) poremećaja. Potonji su, zbog njihove aktualnosti u odraslih, u javnosti poznatiji kao „PTSP“. Poučavanje i učenje o zdravlju to svakako treba pokriti, kako za djecu koja te tegobe imaju, tako i za onu koja ih nemaju, ali moraju za njih znati da bi se prema zahvaćenim vršnjacima primjereno postavila.\nNepoznat, ali stvarni postotak djece u kontaktu je s raznim vrstama sintetskih droga, u prvom redu kanabinoida i amfetamina u raznim kombinacijama s i bez alkohola. Po tome je Amerika, u kojoj je glavni problem još uvijek zloupotreba opijata, u „debelom zaostatku“ za Hrvatskom. Ovi problemi redovito počinju u 6. i najkasnije 7. razredu osnovne škole, pa je njihova obrada u 1. i 2. razredu srednjih škola, kako stoji u Prijedlogu, potpuno zakašnjela.\n\n5. Kurikulum je prema ovom Prijedlogu neizvršiv i neprovediv, jer, makar je rečeno da se očekivanja međupredmetne teme izvode iz „suvremenih znanosti: biologije, psihologije, sociologije, kineziologije, zdravstvene ekologije, fizike i medicine, ... „ , na mjestima u tablici (zadnji stupac) gdje bi se trebalo vidjeti u okviru kojih predmeta i u kojem se ciklusu integriraju sadržaji („očekivanja“), vidljivo je da se radi o vještačkom i gotovo nasilnom uguravanju sadržaja teme „Zdravlje“ u predmete, koji se time mijenjaju u nešto drugo, ili se sadržaj međupredmetne teme u kontekstu u koji se integrira (nameće ili ugurava) mijenja u nešto što nužno odudara od proklamiranih ciljeva („očekivanja“).  Papir sve podnosi, ali, mora se negdje povući crta: kakve veze, npr., ima pubertet s hrvatskim jezikom, pubertet s likovnom kulturom, ili, prehrana s hrvatskim jezikom, likovnom kulturom i matematikom ... !? Primjeri se nižu cijelim zadnjim stupcem tablice Prijedloga. Neshvatljiva je bezidejnost predlagatelja da sadržaje ove međupredmetne teme implementiraju na logičan i konstruktivan način u postojeće predmete. Nakon sagledavanja cijeloga Prijedloga, postavlja se pitanje da li uopće za to mare, ili, ipak mare za neke druge ideje, koje više liče na ideologiju.  Istodobno, vjeronauk kao predmet spominje se na samo tri od stotinjak mjesta na kojima se nabraja integriranje sadržaja teme „Zdravlje“ u postojeće predmete, unatoč ponavljanom isticanju ciljeva kao što su „odgovorna ponašanja, pravi izbori, pravilne navike ... „ itd. Izgleda da, po mišljenju predlagatelja, u predmetu vjeronauk nema mjesta za odgovorno ponašanje, pravi izbor ili prave navike.  \n\n6. Prijedlog nema nikakve organske veze s jačanjem zdravlja djece, razvijanjem zdravih navika, razvijanjem racionalnoga pristupa u donošenju odluka, nego s ideološkim usmjeravanjem djece na platformi koja će predlagateljima kurikula i njihovim privrženicima omogućiti legitimistički i militantni nastup u času kada se, tijekom implementacije međupredmetne teme, budu postavila pitanja o sadržaju termina „odgovorna ponašanja, pravi izbori, pravilne navike, itd. ...“, a o čemu predlagatelji u predloženom tekstu tako gromoglasno šute.\n\n7. Predloženi kurikul međupredmetne teme „Zdravlje“ ne zadovoljava ciljeve koje predlagatelji navode i ne omogućuje međupredmetnu provedbu.\n\n8. Donošenje ovoga, kao ni jednoga drugoga kurikula međupremetnih tema, nije predviđeno Strategijom obrazovanja, znanosti i tehnologije iz 2014. godine. Međupredmetne teme treba napisati da obuhvate i popišu što sve o njezinu obuhvatu učenici moraju proći i svladati tijekom školovanja, pa da onda sastavljači kurikula konkretnih nastavnih predmeta preuzmu dijelove toga teksta u svoje razrade, pazeći pri tom da se ništa ne izostavi i da se ništa ne udvostručuje. Tako se dio onoga što treba učiti o zdravlju, treba rasporediti u hrvatski, prirodu, prirodu i društvo, biologiju, razrednu zajednicu, vjeronauk, etiku, tjelesnu i zdravstvenu kulturu... Samo tako će se osigurati da sadržaji međupredmetnih tema doista zažive u nastavi i znat će se tko je odgovoran za njihovu provedbu.\n\n9. Zaključno, budući da je predloženi kurikulum neprovediv (5), a s obzirom na nepostojanje konkretnih definiranih ciljeva u smislu unaprjeđenja zdravlja (1), krivih premisa o položaju zdravlja kao „temeljnoga ljudskoga prava“ (2), potpuno zabačene uloge obitelji (3) i neshvatljiva sljepila za možda najkrupnije zdravstvene probleme hrvatske djece i mladeži u sadašnjem vremenu (4), ovaj tekst predstavlja obični ideološko-programatski manifest pisan prepoznatljivim rukopisom istočnoeuropskoga komunizma. Predlaže se da ga ovakva, u interesu svih sudionika odgojno-obrazovanoga sustava (djece, roditelja i učitelja), ministar ne donese, nego odbaci.\n\n10. Izradbi novoga prijedloga međupredmetne teme Zdravlje treba prethoditi:\na) objava svih, a ne samo probranih, očitovanja u javnom savjetovanju o prijedlogu kurikuluma Zdravstvenoga odgoja (svibanj – srpnja 2013.) i njihova raščlamba,\nb) sastavljanje i objava raščlambi o stručnom usavršavanju učitelja i o sustavnom praćenju i vrjednovanju provedbe kurikulā Zdravstvenoga odgoja donesenih 27. rujna 2012., 31. siječnja 2013. i 1. svibnja 2013. i Nastavnoga plana i programa Zdravstvenoga odgoja 20. kolovoza 2013.\n\n\n\n\nProf. dr. sc. Ana Planinc-Peraica,  \nPredsjednica HKLD-a"]
[9,"Kristina Vrban","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Slažem se sva svim komentarima UDRUGE GROZD. Moram svakako naglasiti da nam reforma školstva u Hrvatskoj treba i nužna je ako želimo moralno i gospodarski kao narod opstati. Radna mjesta za koje obrazujemo našu djecu trebaju biti usklađena s potrebama naše države, a ne da nam mladi odlaze zbog nedostatka posla. Ipak za ovakvu brzinsku reformu koja se pokušava ugurati u naš obrazovni sustav priznajem nisam, uvijek sam protiv kada se pokušava nešto na brzinu podvaliti da, podvaliti Hrvatima, kada se računa da nemamo znanja ni bistre glave, da samostalno rasudimo što je dobro, a što ne. Osobito mi se gadi kada pojedinci ovoga našega naroda žele zaraditi i sebi osigurati budućnost (ne radeći) na dobrobiti hrvatske djece, mladi pa i ostalih građana (ovdje osobito mislim na „građanske“ udruge koje aktiviranje novaca iz različitih fondacija dobivaju na način tzv. uključivanja u školski sustav na „dobrobit djece“ sa sumnjivim programima za koje kao roditelj već do sada nisam mogla dobiti nikakve konkretnije informacije, a kamoli da sam smjela sama odlučivati hoće li moje dijete pohađati navedeni „predmet-program,“ ili ne, iako sam prema Ustavu RH obvezna i imam pravo sudjelovati u obrazovanju moje djece i osobito odgoju prema vlastitim vrijednostim i stavovima). Žao mi je štose prije ponovnog pokušaja nasilnog uvođenja promjena (koje ponavljam su nužne, ali ne na ovaj način) i što smo već na prošloj javnoj raspravi konkretno rekli nedostatke ove sadašnje reforme, što se i dalje pokušava ista reforma progurati u školstvo, a da se stručni tim uopće nije  promijenio, da se nisu uključili znanstveni instituti i stručnjaci npr. Institut Ivo Pilar i cijeli niz cijenjenih akademika koji su se u prošloj raspravi oglasili, koji su neka istraživanja samostalno obavili, da se ista greška pokušava i dalje progurati jer očito je da netko ima financijsku korist, a samim time je i u sukobu interesa, što se u nikojem slučaju ne smije tolerirati ako se nešto provodi radi javne dobrobiti svih građana RH. Dakle nacionalno istraživanje o tome što u našem školstvu ne valja, što treba mijenjati, što se želi postići tom promijenom, koji je cilj odnosno svrha same promijene i na koji način to želimo mijenjati (dakle to je zadnja stavka a ne promijena radi promijene ili pokusnog kunića pa da sami sebi možemo reći da smo ipak nešto poduzimali  ali eto nije zaživjelo). Jer ne može zaživjeti nešto što u samim temeljima nije dobro postavljeno, jer  niti jedna međupredmetna tema nije jasno definirana da se točno zna tko, kada i gdje će što provoditi. \nTako ja kao roditelj zahtijevam s obzirom na sve nedorečenosti, da međupredmetne teme budu izbornog karaktera, da se traži moja pismena suglasnost o provođenju istog, pa tako i da pojedini sadržaji koji se obrađuju imaju odgojnu i svjetonazorsku dimenziju npr. u spolnom odgoju u temi Zdravlje, a osobito kod dolaska civilnih nevladinih udruga u Građanskom odgoju, s obzirom da ne znam tko kontrolira u državi odnosno Ministarstvu školstva da li su ti civilni aktivisti stručno osposobljeni za rad s djecom (ili se tek uče na našoj) i koje to teme mogu bolje obraditi civilne neodgojne ustanove. U OŠ koju pohađaju moja djeca već dolaze iz Udruge Suncokret OLJR nitko me nije educirao o sadržaju kojeg prolaze na satu razrednika kada se provodi \"program\"  a još manje tražio moju suglasnost. Na Vijeću roditelja postavila sam upit ravnatelju zašto se ne traži suglasnost roditelja s obzirom da dolaze \"ne stručni\" ljudi (nitko nama roditeljima nije predočio njihove kompetencije i potvrdu o obrazovanju u odgojnom radu s djecom), ravnatelj je izjavio da se isti program provodi prema suglasnosti Ministarstva obrazovanja i da mi roditelji nemamo pravo tražiti niti što se provodi na satu, niti davanje svoje suglasnosti. Dakle ovaj \"očaj\"  ulaska civilnih udruga u školstvo je u našoj školi jako dobro zaživio, pa sada koristim priliku  i pitam Vas u Ministarstvu da li je to istina da se već ovakav kurikulum zapravo i provodi već nekoliko godina u našim osnovnim školama u tajnosti ili je to samo naša OŠ pokusni kunić? \nTakođer u sklopu teme Zdravlje moram reći da se niz profesora i akademika prije nekoliko mjeseci oglasilo sa svojim primjedbama ali dalje se ne želi čuti i vidjeti istina; da je prijedlog teme napisan kao sprečavanje i liječenje posljedica neodgovornog ponašanja umjesto da djeluje preventivno, da odgaja, da kod djece i mladih izgrađuje stavove i vrijednosti, da ih se ne navodi na što ranije ulazak u spolne odnose; naprotiv svodi ih se na pokusne kuniće na kojima se testiraju cjepiva (npr. HPV za djevojčice) i tko zna što drugo. Također se mladima ne pružaju sve stručne činjenice kao npr..govori im se o „pouzdanoj zaštiti“ npr za bolesti HPV-a i HIV-a iako znanstveno dokazane činjenice govore da ne postoji 100%-tna zaštita, govori im se o „neželjenoj“ trudnoći (nije svaka trudnoća i neželjena), ali se ne govori o spoznajama o početku života djeteta, kao ni o pobačaju. Mladima se govori o tome gdje da „potraže stručnu pomoć“, ali se ne spominju roditelji kao da roditelj nema prava znati što se događa s djetetom ili se možda misli da roditelj nije dovoljno stručan dati savjet i ZAJEDNO s djetetom potražiti pomoć ili da dijete ima suglasnost roditelja o pojedinim za život bitnim činjenicama o spolnosti svog djeteta ili drugim životnim problema.\nDruštveni „izbori“ djece i mladih su ograničeni na „partnerske odnose“ dok je zanemareno prijateljstvo i ostali međuljudski odnosi, a nedostaju i druge važne teme npr. razlike i nadopunjavanje žene i muškarca, ljubav i zaljubljenost, smisao veze/hodanja, značenje spolnog odnosa, plodnost muškarca i žene, zloupotreba spolnosti ( pornografija, prostitucija), vrijednost i važnost kvalitetnog braka i obitelji itd.\nNadam se da će ovaj puta netko iz Ministarstva pročitati naše primjedbe i prijedloge, jer očito je da prije nekoliko mjeseci nitko nije čitao naše osvrte na školski kurikulum, u protivnom si ne mogu objasniti činjenicu da se ništa do danas nije promijenilo, da se forsiraju iste promjene, da se rade i dalje iste greške."]
[10,"VINKO KOJUNDŽIJA","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Treba stavit jači naglasak na apstinenciju od spolnih odnosa prije punoljetnosti, jer rani\nulasci u spolne odnose povećavaju vjerojatnost za razvoj rizičnog promiskuitetnog ponašanja koje vuče za sobom smanjenu vjerojatnost sretnog i skladnog braka u budućnosti (dakle povečavaju vjerojatnost rastave koja je traumatično iskustvo posebno za djecu); Trebalo bi učenike upoznati sa \"pick-up-artist\" scenom iz koje se mogu vidjeti primjeri trikova kojim se (uglavnom) dečki znaju služiti sa ciljem odvlačenje djevojke u krevet ali bez obvezivanja na vjernost istoj - nakon čega tu djevojku ostave (prekinu vezu) i tako prouzroče mentalne traume i nisko samopoštovanje koje te djevojke pokušavaju zalječit ulaskom u spolne odnose sa drugom dečkom i tako u niz"]
[11,"Tatjana, Terezija Bogutovac","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Poštovani, \nSlažem se s primjedbama udruge GROZD. \nSvi sadržaji koji djeca uče u školama trebaju biti transparentni na način da roditelji mogu pročitati što djeca uče te u razgovoru sa svojom djecom prokomentirati različite sadržaje. Na taj način sudjeluju u odgoju svoje djece. \nNije mi jasno kako je moguće da tako važne teme koje su usko povezane sa svjetonazorom na roditeljskim sastancima budu prešućene. Prešućuju ih i ravnatelji na vijećima roditelja. Umjesto da rasprava bude javna u smislu otvorenog razgovora na roditeljskim sastancima, stječe se dojam da osobama zaduženima za uvođenje novih sadržaja u škole uopće nije stalo do toga da čuju mišljenje roditelja i samim tim pokazuju kako je sadržaj koji žele uvesti sumnjive kvalitete. \nOno čime se čovjek ponosi otvoreno i transparentno to pokazuje. \nAko je program tako dobar, zašto nam ga otvoreno i iskreno ne prezentirate na roditeljskim sastancima. \nZašto se javna rasprava pokrene preko interneta u vrijeme kada su svi zaposlenici škola na godišnjim odmorima, a jednako tako i roditelji.\nZašto u RH postoje udruge koje se bore za kvalitetu obrazovanja na način da ih ne zanima što roditelji o tome misle."]
[12,"IVAN DUŠAN","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Tema zdravlje - ono što se radi u trećem razredu srednje škole trebala bi se proširiti i obrađivati teme vezane za samu ljudsku spolnost. Tu se može obrađivati sam seksualni čin, seksualna orijentacija, različiti oblici seksa, poze, problemi u seksu i slično. Učenici moraju biti bolje educirani o samom seksulanom činu. Trebaju znati što se seks u obliku penetracije, što je oralni seks, što je analni sex, što je mastrubacija, što je orgazam, što je homoseksulanost i biseksulanost i slično. Istina je da neki ljudi koji završe srednju školu ne znaju što znači pojam \"oralni sex\". Takva edukacije će ujedno i povećati toleranciju i prihvaćanje ljudi drugačije seksualne orjentacije. Zbog toga mislim da bi u ključne sadržaje trebalo dodati još i riječi \"seksualni čin, oralni seks, analni sex, mastrubacija, svršavanje, homoseksualnost, biseksualnost\""]
[13,"IVAN DUŠAN","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Koliko god se ne slažem sa svim komentarima GROZD-a, jedno su u pravu. Učenici moraju učiti o pobačaju koliko god to bila osjetljiva tema. Znači treba dodatiti temu prekid trudnoće (spontani i pobačaj) te obraditi pobačaj barem sa medicinske strane."]
[14,"IVAN DUŠAN","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Tema zdravlje - ono što se radi u 4 ciklusu, a odnosi se na spolnost, trudnoću i spolno prenosive bolesti i kontracepciju - trebalo bi prebaciti u osmi razred osnovne škole. Bolje da djeca o tome počnu ranije učiti, za one učenike koji ranije počnu sa spolnim životom da se izbjegnu trudnoće u dobi od 14 i 15 godina. Ujedno se to treba malo proširiti i u ključne sadržaje dodati nezakonito i neprihvatljivo seksulano ponašanje (silovanje, seksualno zlostavljanje, nasilje u vezama) a u svrhu spriječavanja takvog ponašanja kod mladih."]
[15,"IVAN DUŠAN","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Mislim da su komentari udruge GROZD neprimjereni, ljudi iz GROZDA i oni koji ih podržavaju predstavljaju manjinu u hrvatskom društvu i žele nametnuti svoju volju većini. Oni neka žive u nekom svom svijetu i neka doma djecu odgajaju kako god hoće. Ukoliko oni ne žele doma djecu naučiti što je to kontracepcija, što je odgovorno seksualno ponašanje, kako se zaštititi i prepoznati seksualno prenosive bolesti i drugo to je njihova stvar, ali obveza RH je da svoj djeci pruži sva znanja o tom području. Učenici se trebaju upoznati sa metodama kontracepcije i zaštite od spolno prenosivih bolesti radi zaštite svog zdravlja, to nije pitanje svjetonazora već osnovnih znanja. To nije odgoj nego obrazovanje. A to što će oni kasnije u životu raditi je njihova stvar i stvar njihovog svjetonazora.  Ukoliko nekome iz vjerskih razloga kontracepcija nije prihvatljiva ne mora je koristiti, ali ima pravo znati da ona postoji. Gospodo iz GROZD-a i svi oni koji ih podržavate, može vas biti sramota, bolje već jednom zašutite jer iritirate sve ljude u našoj državi."]
[16,"Ana Ećimović","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Poštovani,\nu potpunosti se slažem sa svim komentarima Udruge Grozd. Budući sam i sama roditelj, apsolutno ne želim da se moja djeca uče i poučavaju o ovim važnim temama na način kako predlažete jer smatram da je vrlo jednostran i ne sagledava cjelokupnu sliku osobe koja nije samo tijelo već ima i duhovnu i duševnu komponentu koja je itekako bitna. Dodatno, svojoj djeci želim predstaviti i životom pokazati obiteljske vrijednosti koje smatram ispravnima a koje uključuju poštivanje drugih osoba i samih sebe, što ne uključuje \"odgovorno spolno ponašanje\" koje vi predlažete u smislu samo brige o zaštiti od neželjene trudnoće. Za našu obitelj je pojam obitelji majka, otac i djeca, te želimo imati pravo odlučivati što će naša djeca učiti u školi i ne želimo da to bude jednostrano nametnuto mišljenje s kojima se ne slažemo.\nSrdačan pozdrav,\nAna"]
[17,"Jelka Barba","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Slažem se sa udrugom GROZD u svim argumentima protiv ovakvog prijedloga međupredmetne teme Zdravlje. Roditelji su ti koji bi trebali dati suglasnost za odgojnu i svjetonazorsku dimenziju u svim segmentima zdravlja svoje djece. Vjeronauk kao predmet pomaže djeci u izboru pravilnog odnosa između ostalog i prema spolnosti, te je jako važna integracija vjeronauka u to područje.\nVažno je ravnopravno omogućiti svim udrugana po stručnim kriterijima uključivanje u obrazovni sustav. Za djecu su prije svih odgovorni njihovi roditelji koji moraju imati mogućnost slobodno i samostalno odlučivati o zdravstvenom odgoju svoje djece. Škole i udruge su tu da im u tome pomognu i to isključino po svjetonazorskim vrijednostima roditelja. Sve ostalo je kršenje osnovnih ljudskih prava.\n\nHvala"]
[18,"Goran Červar","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Roditelji moraju biti uključeni u Zdravstveni odgoj djece. Prijedlog koji bijaše ponudjen od ministarstva ima mnogo nepravilnosti tako da ostavlja mnogo prostora za zlonamjerne manipulacije sa djecom koja ne mogu jošte razumjeti o čemu se zapravo radi. \nRoditelji imaju za odobriti dolazak raznoraznih udruga u škole te selekcionirati onakve koje pomažu tokom razvoja njihove djece koja imaju postati samostalne i odrasle osobe koje hoće biti sposobne stvarati i odgajati svoju vlastitu djecu u normalnim brakovima prema Božjemu zakonu."]
[19,"Mario Kljusurić","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Nejasno je u kom trenutku se roditelja pita slaže li se da mu dijete sluša i sudjeluje u nastavi u organizaciji nevladinih udruga. Kao roditelj želim unaprijed znat što će dijete slušat da mogu odlučit hoće li ili neće sudjelovat u nastavi.\n\nŽelim da sve bude kao i što je trenutno sa izbornom nastavom. Bez potpisa roditelja jednostavno ne smije se uvodit ništa što nije propisanom planom i školskim programom i pod odobrenjem Ministarstva.\n\nNe mogu ni zamislit situaciju da u školu dođe neka udruga i održi sa djecom neku radionicu a da prije nisam kao roditelj upoznat o temi, sadržaju, stručnosti predavača i da to provedu bez mog potpisa. Pa toga nije bilo ni u komunizmu!!!"]
[20,"Ivan Danek","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Poštovani, podržavam komentar \"Glas roditelja za djecu - GROZD\""]
[21,"Anamarija Modrić","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Poštovani,\nmolim Vas da omogućite roditeljima mogućnost izbora.\n\n)   Primjedbe na cijeli koncept međupredmetnih tema:\n\n-     Nije definirano tko, kada i gdje će se one provoditi. Time se, osim organizacijske zbrke koju bi mogle izazvati, otvara veliki nedefinirani prostor u kojem bi se djeca uključivala u razne sadržaje i aktivnosti, a bez uvida i suglasnosti roditelja. \n\nTreba zahtijevati da oni sadržaji međupredmetnih tema koji već nisu dio redovnih predmeta budu izbornog karaktera i da roditelji trebaju dati suglasnost za svoje dijete. To je u skladu sa zakonom i dosadašnjom praksom u školama (dobrovoljno sudjelovanje u izbornim predmetima te izvannastavnim i izvanškolskim aktivnostima). \n\n-     Na roditeljskoj pisanoj suglasnosti posebno treba inzistirati u sadržajima koji imaju istaknutu odgojnu i svjetonazorsku dimenziju – primjerice u spolnom odgoju u temi Zdravlje i aktivizmu nevladinih udruga u Građanskom odgoju (v. dolje zašto). U protivnom radi se o kršenju čl. 64 Ustava RH koji kaže da „roditelji imaju pravo i slobodu samostalno odlučivati o odgoju svoje djece“, kao i o nepoštivanju načela demokracije i pluralnosti.\n\n-     U prijedlogu su zanemarene nacionalne vrijednosti domoljublja i hrvatski nacionalni identitet, te općeljudske vrijednosti kao što su etičnost, moralnost i vrijednosti braka i obitelji. Prijedlog više stremi nekom nedefiniranom interkulturalnom, kozmopolitskom i moralno relativističkom duhu.\n\n-     Broj međupredmetnih tema je prevelik, većina njih tiče se građanskog odgoja, te bi to trebalo objediniti. Postavlja se i pitanje izbora međupredmetnih tema, zašto među njima npr. nema prve pomoći, domaćinstva i mnogih drugih korisnih sadržaja? \n\n2)   Primjedbe na koncept međupredmetne teme Zdravlje:\n\n-     Prijedlog je usko ograničen na medicinsko-tehnički, javnozdravstveni aspekt zdravlja (npr. na „reproduktivno zdravlje“). No, budući da škola nije ambulanta ili poliklinika već odgojno-obrazovna ustanova ona bi trebala djelovati preventivno, na primarno ponašanje mladih, a ne svesti se na sprečavanje i liječenje posljedica neodgovornog ponašanja.\n\n-     Ne uzimajući u obzir cjelovitost ljudske osobe, ovakav prijedlog ne može biti učinkovit. Tek cjeloviti pristup u kojem djeca i mladi izgrađuju svoje stavove i vrijednosti indirektno se pozitivno odražava i na njihovo tjelesno zdravlje, a isto tako i na njihovo emotivno, socijalno, mentalno i duhovno zdravlje. Direktni put, usvajanje „zdravih životnih navika“ a bez odgoja za vrijednosti u praksi ne funkcionira.\n\n-     Osobito je neprihvatljivo što se tako važno odgojno područje ljudske spolnosti u ovom prijedlogu svodi na brigu o reproduktivnim organima, kontracepcijsku zaštitu i cjepiva. Ponekad se čini da se ne radi o ljudima, već npr. o kunićima – kako među njima spriječiti bolesti, cijepiti ih i sl. Dojam je da su ga sastavljali javnozdravstveni djelatnici a ne pedagoški stručnjaci, te da iza njega stoji interes farmaceutskog lobija. \n\n-     Čak je i pojam „odgovornoga spolnog ponašanja“ sužen na uporabu „zaštite“. Primjena takvih tehnicističkih programa u svijetu temeljenih na prezervativima pokazuje da oni ne donose rezultate i da situaciju sa spolno prenosivim bolestima i tinejdžerskim trudnoćama čine još lošijom.\n\n-     Iz prijedloga nije vidljivo da se on temelji na potpunim stručnim činjenicama. Mladima se nameću nedefinirani pojmovi poput „pouzdane zaštite“ ili „zaštićenog odnosa“, dok im se selektivno prešućuju neki podaci kao što su: kolika je zapravo pouzdanost najčešćih kontracepcijskih sredstava (npr. ne kaže se da ona za prezervativ iznosi samo 85% te da on ne pruža zaštitu protiv HPV-a), koji je princip djelovanja tih sredstava, nuspojave, mogućnost abortivnog djelovanja, štetan utjecaj na zdravlje i plodnost itd.\n\n-     Trudnoća se uvijek spominje kao „neželjena“, čime se pridjev „neželjeno“ veže i implicira uz novi život i podsvjesno kod mladih stvara negativnu sliku o djetetu.\n\n-     Ne govori se o suvremenim spoznajama o početku života i o razvoju djeteta od začeća nadalje. Također se prešućuje tema pobačaja, osim ako se ne podrazumijeva da i on spada u „brigu za reproduktivno zdravlje“?\n\n-     Djecu i mlade se u više navrata upućuje gdje da „potraže stručnu pomoć“ i da idu na liječničke i ginekološke preglede, dok se u cijelom prijedlogu uopće ne spominju roditelji tj. da bi se odlazak stručnim službama i liječniku trebao odvijati uz znanje i dogovor s roditeljima!\n\n-     U temama spolnosti izostavljena je integracija u program vjeronauka u kojem se opširno obrađuje područje ljudske spolnosti.\n\n-     Već od 3. razreda OŠ provlače se nedefinirani pojmovi poput „pogrešnih tumačenja“, „suzbijanja predrasuda“, „prava na izbor“ i „podržavanja različitosti“, što je dobro poznata podloga za promicanje neznanstvene i opasne rodne ideologije.\n\n-     Od 3. razreda OŠ nadalje predviđene su teme seksualnog nasilja i prihvatljivih i neprihvatljivih dodira, za koje se zna da imaju svoje korijene u seksološko-pedofilskim krugovima temeljenim na zloglasnim istraživanjima Kinsey-eva instituta.\n\n-     Društveni „izbori“ djece i mladih su ograničeni na „partnerske odnose“ (?) dok je zanemareno prijateljstvo i ostali međuljudski odnosi.\n\n-     Nedostaju i mnoge druge važne teme: razlike i nadopunjavanje spolova, ljubav i zaljubljenost, smisao veze/hodanja, značenje spolnog odnosa, plodnost muškarca i žene, zloupotreba spolnosti izvan cjelovitog ljudskog konteksta (npr. pornografija), vrijednost i važnost kvalitetnog braka i obitelji itd.\n\n-     S obzirom da područje ljudske spolnosti zahtijeva i zaslužuje daleko širi i cjelovitiji pristup nego što je to predloženo u međupredmetnoj temi Zdravlje, sadržaje koji se odnose na ljudsku spolnost treba izdvojiti kao posebnu domenu.\n\nU domeni ljudske spolnosti treba roditeljima i učenicima ponuditi izbor, u kojem će biti zastupljeni i kvalitetniji programi spolnog odgoja temeljeni na odgojnim vrijednostima i cjelovitim stručnim činjenicama. Tako bi se ostvarila zdrava konkurentnost i pluralnost, i istodobno poštivala ustavna prava roditelja.\n\n3)   Primjedbe na koncept međupredmetne teme Građanski odgoj:\n\n-     Prijedlog nije usklađen sa Zakonom o odgoju i obrazovanju jer ne navodi da nositelj svih aktivnosti, pa tako i građanskog odgoja, treba biti škola, i da to ne mogu biti nevladine udruge.\n\n-     Veliki dio aktivnosti i sadržaja građanskog odgoja (oko trećine) prepušten je udrugama civilnog društva, i to bez jasno navedenih uvjeta i kriterija. Predviđeno je posjećivanje, uključivanje i sudjelovanje učenika u projektima, aktivnostima i tribinama nevladinih udruga. S obzirom da se s ciljevima pojedinih udruga roditelji mogu ili ne moraju slagati, a nije predviđeno njihovo informiranje i suglasnost, to predstavlja evidentno kršenje roditeljskih ustavnih prava. Iako se načelno slažemo da kod učenika treba razvijati stavove o važnosti aktivnog uključivanja u društvene procese, uvlačenje maloljetne djece u rad udruga mimo pristanka roditelja predstavlja manipulaciju djecom.\n\n-     Roditeljski oprez je više nego opravdan kad znamo da je uvođenje kurikularne reforme vremenski sinhronizirano s osiguravanjem velikog novca iz Soroševe fondacije (Open Society) za 50-tak lijevo-liberalnih udruga iz tzv. Good inicijative. Radi se o udrugama iz Platforme 112, kao što su GONG, Forum za slobodu odgoja, RODA, Zagreb Pride, Lezbijska udruga LORI, Centar za ženske studije, CESI ili Institut za društvena istraživanja. One su do sada ulazile u škole na „mala vrata“, a ovom bi reformom ušle na „velika vrata“. Iz spomenutog Instituta inače dolazi g. Boris Jokić i još dvoje-troje ljudi iz autorske skupine ove reforme, te se oni zapravo nalaze u sukobu interesa!\n\n-     Uključivanje u obrazovni sustav trebalo bi biti ravnopravno omogućeno svim udrugama, i to po kriteriju znanstvene i pedagoške stručnosti, a ne po kriteriju podrške lijevo-liberalnih financijskih fondova."]
[22,"Josipa Paic","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Postovani,\nMolim vas kroz skolovanje da date vise naglaska na vrijednost obitelji, na cuvanje predbracne cistoce a ne samo tehnicisticki svoditi ljubav na ' zastitu'. Treba djecu uputiti na prave vrijednosti, razviti im osjecaj dostojanstva zene i muskarca, vlastite vrijednosti i vaznosti uzdrzavanja a ne prepustanja nagonima uz tzv. zastitu. Kada se muskarac i zena cuvaju za brak razvijaju na taj nacin duboko međusobno postovanje i ljubav, tada je brak blagoslovjen, djeca to osjete i izrastaju u sigurne i stabilne osobe. To je temelj. Kao sto ne dajemo djeci drogu uz napomenu da je samo potrebno koristiti ciste igle tako ne smijemo ni maloljetnicke odnose i odnose prije braka prikazivati kao nesto normalno i u redu kada to, budimo iskreni, nije. Maknimo maske i ograde, budimo iskreni i promislimo iz srca na vlastitim primjerima koliko bi brakovi bili sretniji i ispunjeniji ljubavlju da smo usli cisti u brak. Tu poruku trebamo djeci prenijeti. Pomozimo novim narastajima prenijeti prave vrijednosti."]
[23,"Krešimir Bulat","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Prijedlog je usko ograničen na medicinsko-tehnički, javnozdravstveni aspekt zdravlja (npr. na „reproduktivno zdravlje“). No, budući da škola nije ambulanta ili poliklinika već odgojno-obrazovna ustanova ona bi trebala djelovati preventivno, na primarno ponašanje mladih, a ne svesti se na sprečavanje i liječenje posljedica neodgovornog ponašanja.\n\n-     Ne uzimajući u obzir cjelovitost ljudske osobe, ovakav prijedlog ne može biti učinkovit. Tek cjeloviti pristup u kojem djeca i mladi izgrađuju svoje stavove i vrijednosti indirektno se pozitivno odražava i na njihovo tjelesno zdravlje, a isto tako i na njihovo emotivno, socijalno, mentalno i duhovno zdravlje. Direktni put, usvajanje „zdravih životnih navika“ a bez odgoja za vrijednosti u praksi ne funkcionira.\n\n-     Osobito je neprihvatljivo što se tako važno odgojno područje ljudske spolnosti u ovom prijedlogu svodi na brigu o reproduktivnim organima, kontracepcijsku zaštitu i cjepiva. Ponekad se čini da se ne radi o ljudima, već npr. o kunićima – kako među njima spriječiti bolesti, cijepiti ih i sl. Dojam je da su ga sastavljali javnozdravstveni djelatnici a ne pedagoški stručnjaci, te da iza njega stoji interes farmaceutskog lobija.\n\n-     Čak je i pojam „odgovornoga spolnog ponašanja“ sužen na uporabu „zaštite“. Primjena takvih tehnicističkih programa u svijetu temeljenih na prezervativima pokazuje da oni ne donose rezultate i da situaciju sa spolno prenosivim bolestima i tinejdžerskim trudnoćama čine još lošijom.\n\n-     Iz prijedloga nije vidljivo da se on temelji na potpunim stručnim činjenicama. Mladima se nameću nedefinirani pojmovi poput „pouzdane zaštite“ ili „zaštićenog odnosa“, dok im se selektivno prešućuju neki podaci kao što su: kolika je zapravo pouzdanost najčešćih kontracepcijskih sredstava (npr. ne kaže se da ona za prezervativ iznosi samo 85% te da on ne pruža zaštitu protiv HPV-a), koji je princip djelovanja tih sredstava, nuspojave, mogućnost abortivnog djelovanja, štetan utjecaj na zdravlje i plodnost itd.\n\n-     Trudnoća se uvijek spominje kao „neželjena“, čime se pridjev „neželjeno“ veže i implicira uz novi život i podsvjesno kod mladih stvara negativnu sliku o djetetu.\n\n-     Ne govori se o suvremenim spoznajama o početku života i o razvoju djeteta od začeća nadalje. Također se prešućuje tema pobačaja, osim ako se ne podrazumijeva da i on spada u „brigu za reproduktivno zdravlje“?\n\n-     Djecu i mlade se u više navrata upućuje gdje da „potraže stručnu pomoć“ i da idu na liječničke i ginekološke preglede, dok se u cijelom prijedlogu uopće ne spominju roditelji tj. da bi se odlazak stručnim službama i liječniku trebao odvijati uz znanje i dogovor s roditeljima!\n\n-     U temama spolnosti izostavljena je integracija u program vjeronauka u kojem se opširno obrađuje područje ljudske spolnosti.\n\n-     Već od 3. razreda OŠ provlače se nedefinirani pojmovi poput „pogrešnih tumačenja“, „suzbijanja predrasuda“, „prava na izbor“ i „podržavanja različitosti“, što je dobro poznata podloga za promicanje neznanstvene i opasne rodne ideologije.\n\n-     Od 3. razreda OŠ nadalje predviđene su teme seksualnog nasilja i prihvatljivih i neprihvatljivih dodira, za koje se zna da imaju svoje korijene u seksološko-pedofilskim krugovima temeljenim na zloglasnim istraživanjima Kinsey-eva instituta.\n\n-     Društveni „izbori“ djece i mladih su ograničeni na „partnerske odnose“ (?) dok je zanemareno prijateljstvo i ostali međuljudski odnosi.\n\n-     Nedostaju i mnoge druge važne teme: razlike i nadopunjavanje spolova, ljubav i zaljubljenost, smisao veze/hodanja, značenje spolnog odnosa, plodnost muškarca i žene, zloupotreba spolnosti izvan cjelovitog ljudskog konteksta (npr. pornografija), vrijednost i važnost kvalitetnog braka i obitelji itd.\n\n-     S obzirom da područje ljudske spolnosti zahtijeva i zaslužuje daleko širi i cjelovitiji pristup nego što je to predloženo u međupredmetnoj temi Zdravlje, sadržaje koji se odnose na ljudsku spolnost treba izdvojiti kao posebnu domenu.\n\nU domeni ljudske spolnosti treba roditeljima i učenicima ponuditi izbor, u kojem će biti zastupljeni i kvalitetniji programi spolnog odgoja temeljeni na odgojnim vrijednostima i cjelovitim stručnim činjenicama. Tako bi se ostvarila zdrava konkurentnost i pluralnost, i istodobno poštivala ustavna prava roditelja."]
[24,"Davor Mecanović","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Nije definirano tko, kada i gdje će provoditi međupredmetne teme. Time se, osim organizacijske zbrke koju bi mogle izazvati, otvara veliki nedefinirani prostor u kojem bi se djeca uključivala u razne sadržaje i aktivnosti, a bez uvida i suglasnosti roditelja.\nSadržaji međupredmetnih tema koji već nisu dio redovnih predmeta trebaju biti izbornog karaktera i roditelji trebaju dati suglasnost za svoje dijete. To je u skladu sa zakonom i dosadašnjom praksom u školama (dobrovoljno sudjelovanje u izbornim predmetima te izvannastavnim i izvanškolskim aktivnostima).\nNa roditeljskoj pisanoj suglasnosti posebno treba inzistirati u sadržajima koji imaju istaknutu odgojnu i svjetonazorsku dimenziju – primjerice u spolnom odgoju u temi Zdravlje i aktivizmu nevladinih udruga u Građanskom odgoju. U protivnom radi se o kršenju čl. 64 Ustava RH koji kaže da „roditelji imaju pravo i slobodu samostalno odlučivati o odgoju svoje djece“, kao i o nepoštivanju načela demokracije i pluralnosti. U prijedlogu su zanemarene nacionalne vrijednosti domoljublja i hrvatski nacionalni identitet, te općeljudske vrijednosti kao što su etičnost, moralnost i vrijednosti braka i obitelji. Prijedlog više stremi nekom nedefiniranom interkulturalnom, kozmopolitskom i moralno relativističkom duhu. Broj međupredmetnih tema je prevelik, većina njih tiče se građanskog odgoja, te bi to trebalo objediniti. Postavlja se i pitanje izbora međupredmetnih tema, zašto među njima npr. nema prve pomoći, domaćinstva i mnogih drugih korisnih sadržaja?"]
[25,"Mladen Križanić","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Zamjetan je lijevo-liberalni, samoproglašeno progresivni pristup, koji se poput komunizma neodgovorno upušta u eksperimentiranje s čovjekom, dovodeći u pitanje njegova provjerena i dokazana biološka svojstva, kao i tradicionalni nacionalni i vjerski identitet."]
[26,"Glas roditelja za djecu - GROZD ","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Stručni tim udruge Glas roditelja za djecu – GROZD\n\nPRIMJEDBE NA MEĐUPREDMETNU TEMU ZDRAVLJE\n\n1. OPĆE PRIMJEDBE NA KONCEPT MEĐUPREDMETNIH TEMA:\n1.1. Za međupredmetne teme nije konkretizirano tko, kada i gdje bi ih trebao provoditi. Ovakav koncept međupredmetnih tema, osim što bi doveo do organizacijske zbrke, stvara veliki nedefinirani prostor u kojemu bi se djecu uključivalo u sadržaje i aktivnosti s kojima roditelji nisu upoznati i nisu izrazili svoju suglasnost.\nKoncept nije usklađen sa zakonskim okvirom i dosadašnjom praksom u školama, a to je da su svi dodatni sadržaji i aktivnosti koji nisu dio obveznih predmeta izbornog karaktera (odvijaju se u sklopu izbornih predmeta ili izvanškolskih i izvannastavnih aktivnosti) i djeca u njima sudjeluju u dogovoru i uz suglasnost roditelja. Kako god da su autori zamislili provedbu međupredmetnih tema (ako su je uopće konkretno zamišljali), sadržaji međupredmetnih tema koji nisu dio obveznih, redovnih predmeta ne smiju se nametati kao obvezni.\n1.2. U čitavom konceptu reforme, pa tako i u konceptu međupredmetnih tema, ne spominje se, ili barem ne dovoljno, uključenost roditelja i partnerski odnos s roditeljima. Suradnja s roditeljima je jedan od najvažnijih preduvjeta kvalitete i učinkovitosti odgojno-obrazovnog procesa.\n1.3. Za specifične sadržaje koji imaju istaknutu odgojnu ili svjetonazorsku dimenziju – poput pristupa spolnosti u međupredmetnoj temi zdravlje ili aktivizma civilnih udruga u međupredmetnoj temi građanskog odgoja – nije uzeta u obzir pluralnost odgojnih i svjetonazorskih pristupa, niti je predviđeno informiranje i suglasnost roditelja koji, prema čl. 64 Ustava Republike Hrvatske, imaju „pravo i slobodu samostalno odlučivati o odgoju svoje djece“. Pisanu suglasnost, naravno, treba omogućiti svakom roditelju za njegovo dijete, a ne samo „skupnu“ suglasnost preko Vijeća roditelja.\nObrazovna reforma bi trebala ne samo deklarativno, već i konkretno uvažavati zahtjeve demokratskog, pluralnog društva, te poštivati primarnu odgojnu ulogu i odgovornost roditelja. Primjerice, u međupredmetnoj temi Zdravlje nameće se svima isti pristup temi ljudske spolnosti kakav se proteklih godina nametao kroz zdravstveni odgoj Kukuriku koalicije: spolnost se tretira isključivo kroz tehnicističko-„zdravstveni“ pristup, što je velikom dijelu roditelja neprihvatljivo.\n1.4. U međupredmetnim temama koje se odnose na građanski odgoj veliki dio (oko trećine) prepušten je udrugama civilnog društva i uključivanju učenika u njihove projekte i aktivnosti. S obzirom da postoje civilne udruge različitih svjetonazorskih pozadina i vrijednosti, s kojima se roditelji mogu ili ne moraju slagati, to što nije predviđena suglasnost roditelja predstavlja evidentno kršenje njihovih ustavnih prava.\nOprez roditelja je opravdan kad se zna da je ovakav prijedlog reforme usklađen s osiguravanjem velikog novca iz Soroševe fondacije za 50-tak udruga iz Platforme 112, izrazito lijevo-liberalnog predznaka, i to upravo u svrhu provođenja građanskog odgoja u školama. Uključivanje u obrazovni sustav trebalo bi biti ravnopravno ponuđeno svim udrugama, i to po kriteriju znanstvene i pedagoške stručnosti, a ne podrške moćnih financijskih fondova.\n1.5. U međupredmetnim temama nisu dovoljno naglašene i obrađene nacionalne vrijednosti domoljublja i hrvatski nacionalni identitet, te općeljudske vrijednosti kao što su etičnost, moralnost, vrijednosti braka i obitelji itd.\nGlavni cilj ove reforme, kao i cijelog odgojno – obrazovnog sustava bi trebao biti da iz tog sustava izlaze mladi ljudi koji znaju, mogu i hoće činiti dobro našem društvu. U tome možemo biti puno učinkovitiji ako kod učenika potičemo ljubav prema domovini i odgajamo ih za općeljudske moralne i obiteljske vrijednosti. Bolje odgojena djeca redovito postižu i bolje obrazovne rezultate. Dojam je da ovaj prijedlog više stremi nekom nedefiniranom interkulturalnom, kozmopolitskom i moralno relativističkom duhu.\n1.6. Predloženih međupredmetnih tema ima previše i trebalo bi ih ujediniti (većina njih se odnosi na građanski odgoj). Nameće se i pitanje, ako je već predložen tako veliki broj međupredmetnih tema, zašto su izostavljeni drugi zanimljivi i korisni sadržaji poput prve pomoći, domaćinstva i mnogih drugih? \n2. PRIMJEDBE NA PRIJEDLOG MEĐUPREDMETNE TEME 'ZDRAVLJE':\n2.1. Prijedlog međupredmetne teme Zdravlje usko je ograničen na medicinsko-tehnički, javnozdravstveni aspekt zdravlja. Osobito je to neprihvatljivo u području ljudske spolnosti, koje je svedeno na aspekt „reproduktivnog zdravlja“ i na kratkoročne postupke sprječavanja ili liječenja negativnih posljedica. To je razumljivo s aspekta javnog zdravstva, međutim škola ipak nije školska ambulanta ili poliklinika već odgojno-obrazovna institucija. Kao takva, škola treba djelovati preventivno, dakle na primarno ponašanje mladih, a ne svesti se na pokušaje smanjivanja negativnih posljedica neodgovornog ponašanja.\n2.2. Svodeći se na uski medicinsko-tehnički aspekt i ne uzimajući u obzir cjelovitost ljudske osobe prijedlog ne može biti učinkovit u odgojno-obrazovnom smislu. Da bi bio učinkovit, brigu o zdravlju treba proširiti na cjelovitu izgradnju i odgoj mladih ljudi koja bi u prvom redu rezultirala njihovom željom i sposobnošću za zrelim i odgovornim odlukama i ponašanjem. Takvo ponašanje bi se onda indirektno odrazilo i na njihovo tjelesno zdravlje (između ostalog na „reproduktivno“ zdravlje), ali ne samo tjelesno već i emocionalno, socijalno, mentalno i duhovno zdravlje. Direktni put, usvajanje „zdravih životnih navika“ ili „vještina“, a bez izgrađenih vrijednosti i stavova u praksi ne funkcionira. \n2.3. S obzirom da se pristup spolnosti u ovom prijedlogu uglavnom svodi na kontracepciju i cjepiva, dojam je da su ga sastavljali javnozdravstveni djelatnici a ne pedagoški stručnjaci, te da iza njega stoji interes farmaceutskog lobija. Jedno od najvažnijih područja odgoja i života ljudi, a to je spolnost, suženo je na „zaštitu“ od spolno prenosivih bolesti i trudnoće i brigu o reproduktivnim organima. Ponekad se dobiva dojam kao da se ne radi o ljudima, već npr. o kunićima – kako među njima spriječiti bolesti, cijepiti ih i sl. Škola kao odgojno-obrazovna institucija koja brine o cjelokupnom razvoju djece i mladih to ne bi smjela dozvoliti. \nPojam „odgovornoga spolnog ponašanja“ se doduše učestalo spominje, no iz konteksta je jasno da se i pod njime podrazumijeva „zaštititi se“. Na jednom mjestu spominje se tzv. ABC pristup (abstinence – be faithful – use a condom) koji uključuje apstinenciju odnosno izbjegavanje spolnih odnosa, no očito autori nemaju ideje ni znanja na koji način to kod mladih provesti i postići pa se uglavnom oslanjaju na ono C (kondomi). Osim što takav tehnicistički pristup osobu svodi na objekt, on je i izrazito neučinkovit, i to upravo u onome što navodno želi postići – u sprečavanju spolno prenosivih bolesti i maloljetničkih trudnoća. To pokazuju rezultati brojnih istraživanja u svijetu.\n2.4. Čak je i taj uski tehnicističko-kontracepcijski aspekt na koji je svedena ljudska spolnost stručno nedorečen ili netočan. Iz prijedloga nije vidljivo da se on temelji na cjelovitim i točnim znanstvenim spoznajama. Selektivnim prešućivanjem mladima se uskraćuju informacije na koje imaju pravo. Primjerice, nekritički se promovira ideja kontracepcije učestalim ponavljanjem izraza poput „pouzdana sredstva zaštite“ „zaštićeni odnos“ itd., dok:\n- nije navedeno je li predviđeno govoriti o načinu djelovanja najčešćih metoda kontracepcije, postotku pouzdanosti, nuspojavama, štetnom utjecaju na plodnost i na zdravlje općenito, te o mogućnosti abortivnog djelovanja nekih sredstava (pilule, spirale, pilule za dan poslije itd.)\n- prešućuju se znanstveni podaci o pouzdanosti prezervativa kao sredstva zaštite od spolno prenosivih bolesti i trudnoće (npr. da ona prema SZO iznosi samo 85%)\n- ne navodi se da prezervativ gotovo uopće ne pruža zaštitu od HPV-a\n- nije predviđeno govoriti o pojavi neplodnosti i njenim uzrocima\n- ne predviđa se govoriti o statistici raširenosti najčešćih spolno prenosivih bolesti, kako u svijetu tako i u Hrvatskoj, što bi djeci i mladima dalo zornu sliku o realnoj mogućnosti zaraze\n- spominje se „zaštita cijepljenjem“, no ne zna se je li predviđeno govoriti o svim aspektima primjene cjepiva protiv HPV-a kod djevojčica (uključujući i one koji mu ne idu u prilog)\n- nije razvidno na koji način će se djevojke poučiti o praćenju plodnosti u raznim dijelovima ciklusa (spominje se samo vođenje menstrualnog kalendara, dakle samo prepoznavanje menstruacije)\n- na više mjesta spominje se „planiranje obitelji“, no nije jasno predviđa li se govoriti samo o kontracepcijskim sredstvima ili i o suvremenim metodama prirodnog planiranja obitelji.\n- ne spominju se stručne spoznaje o početku života i razvoju djeteta od začeća nadalje\n- podmeće se pojam „neželjene trudnoće“ umjesto „neplanirane trudnoće“ (ako je trudnoća neplanirana ne znači da je i neželjena); time se pridjev „neželjeno“ veže i implicira uz novi život, dijete, te u mladima podsvjesno stvara negativan, umjesto pozitivan stav prema djetetu\n- tema pobačaja se prešućuje (podrazumijeva li se da i on spada u „brigu za reproduktivno zdravlje“?).\n2.5. Problematični su i sljedeći elementi:\n- djecu se u više navrata upućuje kada, kome i gdje da se obrate i potraže stručnu pomoć te potiče na redovite liječničke/ ginekološke preglede, dok se u cijelom prijedlogu uopće ne spominju roditelji, niti razgovor s njima, ni odlazak stručnim službama u dogovoru i uz znanje roditelja (a radi se o maloljetnicima!)\n- u domeni tjelesnog zdravlja u nekoliko navrata spominju se „pogrešna tumačenja“ i „suzbijanje predrasuda“, a nije navedeno na koja se to tumačenja i predrasude misli\n- u temama spolnosti nije navedena integracija u predmet vjeronauk; ne znamo zašto to nije učinjeno ako se zna da se područje ljudske spolnosti detaljno obrađuje u programu vjeronauka\n- u 3, 4. i 5.r. OŠ navodi se „pravo na izbor“ i „podržavanje različitosti“, a nije jasno na izbor čega niti na koje se različitosti misli, te se time otvara prostor za nametanje neznanstvene i opasne rodne ideologije koja djecu upućuje da „imaju pravo“ birati svoj spolni identitet, mijenjati spol i sl.\n- također je u 3, 4. i 5.r. OŠ predviđeno s djecom govoriti o seksualnom nasilju i o temi prihvatljivih i neprihvatljivih dodira, što svoje korijene vuče iz seksološko-pedofilskih krugova utemeljenih na užasavajućim istraživanjima zloglasnog Kinsey-eva instituta\n- u 6, 7. i 8.r. OŠ govori se o „partnerstvu“ i „partnerskim odnosima“ – taj pojam treba proširiti i zamijeniti s pojmom prijateljstva i međuljudskih odnosa, jer oni uključuju puno širi aspekt društvenih izbora od partnerstva; sužavanje društvenih izbora na partnerstvo je osobito neprimjereno za dob osnovne škole\n- prijateljstvo, ljubav i zaljubljenost su jednom spomenuti među ključnim sadržajima, ali nisu razrađeni među odgojno obrazovnim očekivanjima, znanjima, vještinama ni stavovima.\n2.6. Pored spomenutih nedostaju mnoge druge važne teme: \naspekti osobe/spolnosti, različitost i jedna vrijednost žena i muškaraca, nadopunjavanje spolova, muška stalna i ženska periodična plodnost, različite seksualne reakcije, izgradnja prijateljstva, razlika između zaljubljenosti i ljubavi, smisao veze/hodanja, značenje spolnog odnosa, izgradnja trajne i vjerne veze, potpuno predani odnos osoba, zloupotreba spolnosti izvan cjelovitog ljudskog konteksta, značenje i vrijednost braka, pozitivni odnos prema novom životu, brak i obitelj kao najbolje mjesto za rođenje i odgoj djeteta, važnost oca i majke…\nOno što je jako važno i za mlade i za cijelo društvo, a u ovom prijedlogu se uopće ne spominje, to je pravovremena i poticajna priprema, usmjeravanje i osposobljavanje mladih za kvalitetnu vezu, brak, obitelj i roditeljstvo u budućnosti.\n2.7. S obzirom da područje ljudske spolnosti zahtijeva i zaslužuje daleko širi i cjelovitiji pristup nego što je to predloženo u međupredmetnoj temi Zdravlje, sadržaje koji se odnose na ljudsku spolnost treba izdvojiti kao posebnu domenu. U toj domeni treba roditeljima i učenicima omogućiti izbor između više programa koji zadovoljavaju stručne znanstvene i pedagoške kriterije, a nude različite odgojno-metodološko-vrijednosne pristupe.\nAko neki roditelji žele ovakav higijensko-kontracepcijski pristup za svoju djecu neka ga odaberu. No, potrebno je omogućiti i drugačiji pristup, onaj koji stvarno a ne samo deklarativno uzima u obzir cjelovitost ljudske osobe i koji vjeruje da je djecu i mlade i potrebno i moguće odgajati. Takvi programi postoje i donose dobre rezultate. Osim što za posljedicu imaju smanjenje neželjenih posljedica, oni uspješno pripremaju mlade za život razvijajući njihovo samopoštovanje i pozitivne i obogaćujuće odnose među ljudima, i vlastitog i suprotnog spola. \nVećina roditelja bi, vjerujemo, prihvatila takav program ako bi im se dao na izbor. Mogućnošću izbora bi se ostvarila zdrava konkurentnost, pluralnost i raznovrsnost sadržaja, te istodobno poštivala ustavna prava roditelja na odlučivanje o odgoju svoje djece."]
[27,"Zavod za unapređivanje zaštite na radu","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE,\nA. OPIS MEĐUPREDMETNE TEME","PRIJEDLOG NADOPUNE (VELIKIM SLOVIMA):\nNaglasak je na važnosti brige o zdravlju tijekom cijelog života, na očuvanju i unaprjeđenju zdravlja, sprječavanju bolesti i posljedica bolesti, invaliditeta i prijevremene smrti.. PROMICANJEM KULTURE PREVENCIJE I ZAŠTITE ZDRAVLJA I SIGURNOSTI RADU U VEĆ ŠKOLSKOJ DOBI PREVENTIVNO SE DJELUJE NA MOGUĆE OZLJEDE PRILIKOM PRVOG ZAPOSLENJA. U DJECI JE VAŽNO RAZVITI POZITIVAN STAV O VAŽNOSTI SIGURNOG PONAŠANJA I ODRŽAVANJA ZDRAVLJA PREMA SEBI I DRUGIMA, UKLJUČUJUĆI MJERE PRVE POMOĆI, TE STJECANJE ZNANJA O ZAŠTITI OD OZLJEDA, ŠTETNOSTI IZ OKOLIŠA I STRESNIH SITUACIJA, KAO I POMOĆ PRI OZLJEĐIVANJU. ZDRAVLJE I SIGURNOST TEMELJNE SU VRIJEDNOSTI ZAŠTITE NA RADU KOJE SU STJEČU JOŠ U RANOJ ŽIVOTNOJ DOBI I NA TAJ NAČIN PREVENTIVNO SE UTJEČE NA OSTALA ŽIVOTNA RAZDOBLJA UČENIKA."]
[28,"3L","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE,\nA. OPIS MEĐUPREDMETNE TEME","Dodani tekst i objašnjenja u podtočkama u obuhvatu zdravstvene pismenosti 1. - 4. točka, 8. točka.\nDodani tekst u dijelu nabrajanja suvremenih znanosti.\nDodana 1. točka u kriterijima prioriteta.\n...\nMeđupredmetna tema uključuje zdravstvenu pismenost koja obuhvaća: \n• definiranje „zdravlja“ (kako je navodeno gore u uvodnom dijelu), definiranje, znanje i razumijevanje čimbenika zdravlja, znanje i razumijevanje zdravih stilova života (vezanih čimbenika i procesa) i odgovornog ponašanja\no zdravlje - tjelesno, mentalno i socijalno blagostanje, „savršeno zdravlje“, preduvjet za dostizanje punog osobnog potencijala\no faktori zdravlja – u organizmu npr. niska razina toksina i fermentacije u organizmu, kiselo – lužnata ravnoteža, jak elektromagnetski potencijal, visoka stanična zasićenost kisikom, prisutnost velikog broja probiotičkih korisnih bakterija uz nizak broj patogenih mikroorganizama\no zdravi stilovi života – mediteranska, vegetarijanska, veganska, uravnotežena, raznolika, umjerena, cjelovita, svjesna prehrana primjerice, izbor kvalitetnih izvornih namirnica, pametna priprema hrane, konzumacija čiste vode, redovita umjerena tjelovježba, zdravstveno usmjerena tjelovježba (terapija fizički, energetski), korištenje prirodne kozmetike i sredstava u kućanstvu, organski i prirodni uzgoj, odjeća, namještaj i općenito stvari koje podržavaju zdravlje (ne sadrže i ne ispuštaju štetne tvari), prirodni materijali, prirodna gradnja, zdravo izlaganje suncu, održivo raspolaganje vlastitom energijom (organizacija, odmor npr.), odsustvo stresa, osnaživanje sposobnosti nošenja sa stresom, omogućavanje čišćenja organizma (detoksikacija – izbor i raspored obroka, odmor, izbor nutrijenata i dr.), smanjivanje stvaranja otpada, odvajanje otpada, smanjenje korištenja fosilnih goriva (prijevoz, konvencionalni uzgoj hrane – mehanizacija, umjetna gnojiva, pesticidi, herbicidi, zatim ambalaža, kupnja proizvoda koji su transportirani, skladišteni, procesirani, u ambalaži i dr.), racionalna potrošnja, briga o Zemlji i dr.\no čimbenici, procesi, odgovorno ponašanje – utjecaj pojedinih čimbenika na zdravlje kroz određene procese u vanjskom i unutarnjem okolišu, odnosno izbor stava i ponašanja koji utječu te čimbenike (npr. dehidracija – procesi u organizmu, tjelovježba – fizička i mentalna dobrobit, prženje hrane – od kemijskih procesa tijekom termičke obrade do procesa tijekom metaboliziranja, mikotoksini u hrani – izvor, posljedice na zdravlje, ksenoestrogeni u okolišu – utjecaj na zdravlje, štetna zračenja – primjeri i utjecaj na zdravlje i dr.)\n• razumijevanje pojma „okoliša“ – vanjskog (fizičko okruženje) i unutarnjeg (okruženje stanica u organizmu), razumijevanje pojma „resursa“ i „održivosti“, znanje i razumijevanje okolišnih čimbenika te znanja i vještine o samopomoći\no vanjski okoliš – stanovanje, odjeća, kozmetika, sredstva za čišćenje, zrak, voda, tlo, šume, zračenja, misije, hrana, stres, odnosi, bakterije, virusi, plijesan u vanjskom okolišu i dr.\no unutarnji okoliš – hormoni, plinovi (kisik), voda, nutrijenti, toksini, dobre bakterije, patogeni organizmi, slobodna i vezana energija u namirnicama, misli - emocije i dr.\n• razumijevanje važnosti aktivnog stava i djelovanja svakog pojedinca za društvo u cjelini, znanje i razumijevanje odnosa vlastitih aktivnosti i društva\no npr. kupovanje namirnica iz lokalnog i organskog uzgoja potiče društvo u okolini svojim primjerom na isto ili slično ponašanje, povećava potražnju za zdravim namirnicama što trgovce navodi na povećanje ponude i smanjenje cijena zbog veće konkurentnosti i sl.\n• „čitanje“ stanja vlastitog organizma, „čitanje“ okoliša\no poticanje na samopregled , očitavanje stanja (promatranje fizičkog tijela, misli, osjećaja, disanja, znojenja, temperature, ponašanja i sl.) i promjena, reakcija, poticanje na prepoznavanje individualnih potreba i brigu o sebi kroz sve aspekte zdravlja\no promatranje životnog okoliša i prepoznavanje povoljnih i nepovoljnih čimbenika na zdravlje i dr.\n• znanja i vještine o tome kako i kada sami pomoći sebi i drugima, a kada zatražiti liječničku pomoć\n• razumijevanje prava iz zdravstvene zaštite i uloge pojedinih pružatelja zdravstvene zaštite\n• razumijevanje uloge i važnosti pojedinih mjera zdravstvene zaštite odazivanjem na programe promicanja zdravlja i prevencije bolesti, cijepljenje, sistematske preglede, darivanje krvi i organa i drugo\n• razumijevanje posebnih zdravstvenih potreba\no npr. razumijevanje potrebe učenika koji je alergičan na neku određenu namirnicu, razumijevanje prava „drukčijeg“ izbora prehrane bilo zbog medicinskih ili drugih razloga, razumijevanje potreba djeteta oboljelog od celijakije (prehrana bez glutena, posljedice nepridržavanja posebne prehrane), dijabetesa tipa 1 (razine šećera u krvi, terapija inzulinom, kontrola dijabetesa, makronutrijenti u namirnicama i dr., posljedice loše kontrole dijabetesa), pretile djece (zdrava prehrana, kalorije, makronutrijenti, unos – potrošnja, posljedice pretilosti i dr) i sl., razvijanje toleranicije i brige za zdravlje prijatelja i dr.\nOčekivanja međupredmetne teme izvode se iz suvremenih znanosti – biologije, psihologije, sociologije, kineziologije, zdravstvene ekologije, fizike i medicine, kemije, nutricionizma, etike, ekologije i dr. a poučavaju se u svim predmetima i to prvenstvo s primjerima iz života. Usmjereni su na učenje o zdravlju i zdravom življenju, sprječavanju bolesti te promicanju zdravlja i kulture zdravog života. Odabir pojedinih prioriteta u određivanju sadržaja zasniva se na znanstvenim spoznajama uz informiranje učenika o prednostima i rizicima za pojedinca i društvo u cjelini.\nU utvrđivanju prioriteta neophodni su sljedeći kriteriji:\n• održanje zdravlja opće populacije promicanjem zdravih stilova života \n• vodeći uzroci pobola i smrtnosti u populaciji\n• mogućnost prevencije\n• opasnost od svih oblika stigmatizacije\n..."]
[29,"HUZPP","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE,\nB. ODGOJNO-OBRAZOVNI CILJEVI UČENJA I POUČAVANJA MEĐUPREDMETNE TEME","Razvijanje odgovornog pristupa prema osobnom zdravlju, zdravlju drugih te solidaran odnos prema zdravlju drugih ljudi nije moguće bez zaštite prava pacijenata tj bez pravne zaštite na kojoj se uopće ne radi, jer upravo nedostaje znanje o sustavu te razumijevanje sustava. Ispuštanjem sadržaja koji jasno upućuju na to da solidarni sustav znači krađu društvenoga dobra ukoliko nema jasnog udjela građana u nadgledanju sustava te njihove potpune sigurnosti u pravni sustav i zaštitu njihovih prava. Učenje da se treba ponašati “odgovorno i solidarno” je demagogija ukoliko nema zaštite, a nje nema. Dakle, ovdje se svjesno radi kurikul koji sadrži indoktrinaciju neprimjerenu civilizacijskim dosezima demokratskog ponašanja. Jasno smo godinama upozoravali te i nadalje upozoravamo kako je tako zvani solidarni sustav zdravstva ne samo krađa nego i namjerno uništavanje sustava UKOLIKO ne postoji mogućnost da se nadgleda tijek novca koji je izdvojen u solidarni sustav. Dakle, kao što se i humanitarne akcije pretvaraju u čistu pljačku ukoliko nema jasnog nadgledanja tijeka novca i mehanizama koji će omogućiti transparentnost tijeka novca, i solidarni sustav bez nadzora se neminovno pretvori u pljačku i zloupotrebu jer uvijek postoji barem jedan lopov u društvu. Učiti djecu da prihvate da budu varani već od malih nogu i budu samo poslušnici koji ne sudjeluju u odlukama, znači učiti ih da budu robovi i rade bez adekvatne nagrade za rad, a ono što zarade da još i podijele s onima koji ih potkradaju. Na žalost, taj dio sadržaja kurikula o zdravlju je nemoguć bez naših projekata a oni uključuju upravo i  uvrštenje sadržaja u kurikule obveznog obrazovanja na način koji smo naveli u početnom komentaru ukupnog teksta te predlažemo da se obveze i solidarnost pojasne do u detalje (uključivo i to da su neostvarivi bez zaštite prava) te da je to cilj kojega se ovim dijelom kurikula ima postići. To znači da se treba u cijelosti pojasniti sadržaj i smisao prava pacijenata (udio samih građana u sustavu kao aktivnih tvoraca sustava, omogućenje kompetentnosti za sudjelovanje u odlikama o sustavu i sl...) kako bi se moglo govoriti o ijednom drugom sadržaju u ukupnom ovdje predloženom dokumentu."]
[30,"Zavod za unapređivanje zaštite na radu","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE,\nC. DOMENE U ORGANIZACIJI KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME","NADOPUNA (VELIKIM SLOVIMA):\nRazdoblje predškolskog i školskog odgoja i obrazovanja važno su i nezaobilazno razvojno razdoblje u kojemu su djeca otvorena za učenje i stjecanje novih spoznaja o zdravlju.Na osnovi dobivenih informacija i stečenih znanja grade sustav vrijednosti, izgrađuju pozitivne stavove prema zdravlju te odabiru zdrave stilove života,RAZVITI POZITIVAN STAV O VAŽNOSTI SIGURNOG PONAŠANJA I ODRŽAVANJA ZDRAVLJA PREMA SEBI I DRUGIMA, UKLJUČUJUĆI MJERE PRVE POMOĆI, TE STJECANJE ZNANJA O ZAŠTITI OD OZLJEDA, ŠTETNOSTI IZ OKOLIŠA I STRESNIH SITUACIJA, KAO I POMOĆ PRI OZLJEĐIVANJU.\nOBRAZLOŽENJE:\nZaštita na radu usko je povezana s međupredmetnom temom Zdravlje. Važna je za stjecanje kompetencija učenika za ulazak u svijet rada i ima veliku ulogu u interdisciplinarnome učenju. Podižući svijest o sigurnosti učenika, kao i njegove okoline, zaštita na radu postavlja se kao važan preduvjet za osobni i socijalni razvoj učenika te ulaskom u svijet rada, ali i obavljanjem prakse u školi, radni proces lakše se savladava bez posljedica te se zdrave navike rada zadržavaju tijekom cijelog života. Statistički podaci pokazuju da postoji veća vjerojatnost da tešku nesreću na radu dožive osobe od 18 do 24 godine nego starije odrasle osobe. U djeci je važno razviti pozitivan stav o važnosti zaštite zdravlja i sigurnosti te o pomaganju drugima u slučaju opasnosti, uključujući mjere prve pomoći."]
[31,"Svjetlana Živković","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE,\nC. DOMENE U ORGANIZACIJI KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME","Poštovani,\nslažem se s udrugom GROZD, poglavito po pitanju roditeljskog prava na izbor glede tema koje zadiru u svjetonazor djece. Kao \"proizvod\" komunističkog sustava obrazovanja gdje je određeni svjetonazor bio nametnut od strane države, apsolutno se protivim tome da se bilo koji svjetonazor nameće kao \"default\" što bismo informatički mogli tako reći. Dakle, ako ja smatram da je predbračna spolna aktivnost apsolutno negativna stvar za buduću sreću i mentalno i duševno zdravlje moje djece, a to smatram ne zato što sam konzervativna i zatucana, nego naprotiv, tu sam \"slobodu\" ja živjela i uvidjela da mi ničeg dobrog nije donijela, nego samo negativne posljedice s kojima se još dan danas nosim, s nekima bolje, a s nekima lošije, ja definitivno ne želim da netko moje dijete (i prije nego što ono samo pokaže interes za to) podučava tzv. \"sigurnom seksu\", prevenciji neželjene trudnoće i da ga se cijepi protiv spolno prenosivih bolesti, nego ću radije, koristeći svoje bogato životno iskustvo i iskrenost potaći svoju djecu da žive život dostojan čovjeka, odnosno da obuzdaju spolni nagon i stave ga pod kontrolu srca i duše, odnosno da sačuvaju čistoću do braka. Ako pak u tome ne uspijem, rado ću preuzeti skrb za tzv \"neželjeno\" dijete, koje bi se moglo zalomiti, a što će samo po sebi biti sve obrazovanje koje će biti potrebno da to moje dijete koje dotada nije možda razumjelo važnost onog što ja govorim to ipak shvati. Jer vidite, ja vjerujem da je svako dijete blagoslov i radost, svojim ukućanima te da pojam \"neželjena trudnoća\" ne bi trebao niti postojati kada bi se ljudi u školama i kod kuće odgajali da budu ljudi, a ne životinje malo bogatijeg razuma.\nVratimo idealizam mladima, prestanimo ih spuštati u blato i prije nego što to sami učine."]
[32,"3L","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE,\nC. DOMENE U ORGANIZACIJI KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME","Dodani tekst u zadnjem odlomku, u zagradi\n...\nPristup je temi holistički te obuhvaća očuvanje zdravlja i kvalitete života (vlastitog, društva i okoliša, odnosno svih živih organizama i elemenata u okolišu koji su preduvjet za zdravlje čovjeka), humane odnose među ljudima, prihvaćanje i uvažavanje različitosti, pomaganje potrebitima, prevenciju rizičnih i nasilničkih ponašanja te kulturu društvene komunikacije."]
[33,"Igor Zovak","C. DOMENE U ORGANIZACIJI KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME,\nTjelesno zdravlje","Prijedlog je usko ograničen na medicinsko-tehnički, javnozdravstveni aspekt zdravlja (npr. na „reproduktivno zdravlje“). No, budući da škola nije ambulanta ili poliklinika već odgojno-obrazovna ustanova, ona bi trebala djelovati preventivno, na primarno ponašanje mladih, a ne svesti se na sprečavanje i liječenje posljedica neodgovornog ponašanja.\n\nNe uzimajući u obzir cjelovitost ljudske osobe, ovakav prijedlog ne može biti učinkovit. Tek cjeloviti pristup u kojem djeca i mladi izgrađuju svoje stavove i vrijednosti indirektno se pozitivno odražava i na njihovo tjelesno zdravlje, a isto tako i na njihovo emotivno, socijalno, mentalno i duhovno zdravlje. Direktni put, usvajanje „zdravih životnih navika“ a bez odgoja za vrijednosti u praksi ne funkcionira.\n\nOsobito je neprihvatljivo što se tako važno odgojno područje ljudske spolnosti u ovom prijedlogu svodi na brigu o reproduktivnim organima, kontracepcijsku zaštitu i cjepiva. Ponekad se čini da se ne radi o ljudima, već npr. o kunićima – kako među njima spriječiti bolesti, cijepiti ih i sl. Dojam je da su ga sastavljali javnozdravstveni djelatnici a ne pedagoški stručnjaci, te da iza njega stoji interes farmaceutskog lobija.\n\nČak je i pojam „odgovornoga spolnog ponašanja“ sveden na uporabu „zaštite“. Primjena takvih tehnicističkih programa u svijetu temeljenih na prezervativima pokazuje da oni ne donose rezultate i da situaciju sa spolno prenosivim bolestima i tinejdžerskim trudnoćama čine još lošijom.\n\nIz prijedloga nije vidljivo da se on temelji na potpunim stručnim činjenicama. Mladima se nameću nedefinirani pojmovi poput „pouzdane zaštite“ ili „zaštićenog odnosa“, dok im se selektivno prešućuju neki podaci kao što su: kolika je zapravo pouzdanost najčešćih kontracepcijskih sredstava (npr. ne kaže se da ona za prezervativ iznosi samo 85% te da on ne pruža zaštitu protiv HPV-a), koji je princip djelovanja tih sredstava, nuspojave, mogućnost abortivnog djelovanja, štetan utjecaj na zdravlje i plodnost itd.\n\nTrudnoća se uvijek spominje kao „neželjena“, čime se pridjev „neželjeno“ veže i implicira uz novi život i podsvjesno kod mladih stvara negativnu sliku o djetetu.\n\nNe govori se o suvremenim spoznajama o početku života i o razvoju djeteta od začeća nadalje. Također se prešućuje tema pobačaja, osim ako se ne podrazumijeva da i on spada u „brigu za reproduktivno zdravlje“?\n\nDjecu i mlade se u više navrata upućuje gdje da „potraže stručnu pomoć“ i da idu na liječničke i ginekološke preglede, dok se u cijelom prijedlogu uopće ne spominju roditelji tj. da bi se odlazak stručnim službama i liječniku trebao odvijati uz znanje i dogovor s roditeljima!\n\nU temama spolnosti izostavljena je integracija u program vjeronauka u kojem se opširno obrađuje područje ljudske spolnosti.\n\nNedostaju i mnoge druge važne teme: razlike i nadopunjavanje spolova, ljubav i zaljubljenost, smisao veze/hodanja, značenje spolnog odnosa, plodnost muškarca i žene, zloupotreba spolnosti izvan cjelovitog ljudskog konteksta (npr. pornografija), vrijednost i važnost kvalitetnog braka i obitelji itd.\n\nS obzirom da područje ljudske spolnosti zahtijeva i zaslužuje daleko širi i cjelovitiji pristup nego što je to predloženo u međupredmetnoj temi Zdravlje, sadržaje koji se odnose na ljudsku spolnost treba izdvojiti kao posebnu domenu.\n\nU domeni ljudske spolnosti treba roditeljima i učenicima ponuditi izbor, u kojem će biti zastupljeni i kvalitetniji programi spolnog odgoja temeljeni na odgojnim vrijednostima i cjelovitim stručnim činjenicama. Tako bi se ostvarila zdrava konkurentnost i pluralnost, i istodobno poštivala ustavna prava roditelja."]
[34,"3L","C. DOMENE U ORGANIZACIJI KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME,\nTjelesno zdravlje","Dodani tekst u uvodnom dijelu (u zagradi i u zadnjoj rečenici) te 4. i 5. točka\n\nOva je domena usmjerena na promicanje i usvajanje osnovnih znanja i vještina o rastu i razvoju ljudskog tijela te čimbenicima očuvanja tjelesnog zdravlja. Njome se potiče stjecanje znanja i vještina o pravilnoj prehrani i tjelesnoj aktivnosti sukladno mogućnostima, sklonostima i zdravstvenom stanju. Naglašava se važnost osobne higijene i higijene okoline (vanjskog i unutarnjeg okoliša, prioritet odsustvo toksina). Sastavnica je domene i očuvanje reproduktivnog zdravlja s naglaskom na razvoj svijesti o važnosti osobne odgovornosti u sprječavanju spolno prenosivih bolesti, maloljetničke trudnoće i neželjene trudnoće kao i u pripremi za željenu trudnoću. Važno je razviti pozitivan stav o vrednovanju ponašanja i uključivanju u aktivnosti usmjerene očuvanju vlastitog zdravlja, a zasnovane na znanstveno utemeljenim činjenicama. Sve usvojeno utječe na prepoznavanje zdravstvenih čimbenika i rizika te na uravnoteženi rast, razvoj i tjelesno zdravlje djece i mladih te omogućava „čitanje“ vlastitog i stanja u okruženju. \nOčekivanja za ovu domenu obuhvaćaju sljedeće cjeline:\n 1. rast i razvoj \n 2. prehrana i kretanje\n 3. higijena.\n4. briga za sebe \n5. briga za društvo i okoliš"]
[35,"3L","C. DOMENE U ORGANIZACIJI KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME,\nMentalno i socijalno zdravlje","Dodani tekst u zagradama u 2., 3. i 4. točki\n...\n2.  jačanje osobnih (samopouzdanje, samopoštovanje, samospoznaja, traženje individualnih odgovora na pitanje „na koji način bi želio pridonjeti?“, „koji problem bi želio riješiti?“ te vještina i načina stjecanja tih vještina da bi učenik ostvario svoj cilj, razvoj vještina koje omogućavaju samoodrživost – uzgoj hrane, razlikovanje jestivog bilja od nejestivog, čista voda, „čitanje“ okoliša, vještine preživljavanja, samoobrana (ravnoteža, padanje, obrana i dr.), fizičke mogućnosti, gradnja, tehnologija, ekonomija, postavljanje ciljeva i dr., zatim poticanje kreativnosti, istraživanja, djelovanja, samokontrole i dr.) i socijalnih potencijala (mogućnost verbaliziranja (odnosno općenito izražavanja), učinkovita komunikacija, zdravi odnosi, prepoznavanje i ispunjavanje potencijala, aktivan stav, odgovornost, učenje postupnog ostvarenja ciljeva i dr.)\n3.  doprinos vlastitom mentalnom i socijalnom zdravlju (pozitivan odnos prema sebi – poznavanje razvojnih ciklusa, samopoštovanje, samopriznavanje i sl. , vrste odnosa u obitelji i izvan nje, pozitivne misli i stavovi, prepoznavanje i oslobađanje emocija, poznavanje, razumijevanje i zalaganje za vlastita prava i slobode, kontrola, davanje, razmjena, volontiranje, poznavanje terapijskih vještina npr. art-terapija,  joga, opuštanje, meditacija, vizualizacija, vrtna terapija, i dr.)\n4.  prepoznavanje ovisničkih ponašanja i odupiranje njima (odnosi se i na hranu, konzumerizam i sl.)."]
[36,"3L","C. DOMENE U ORGANIZACIJI KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME,\nPomoć i samopomoć","Dodatak teksta u drugoj te zadnje dvije rečenice uvodnog dijela, također u 1. i 2. točki\n\nOva domena usmjerena je na razvoj zdravstvene pismenosti učenika kako bi se osposobili za brigu o svojem zdravlju, ali i o zdravlju i bolestima bližnjih. Zdravstvena pismenost podrazumijeva usvajanje osnovnih znanja o  zdravlju i čimbenicima zdravlja, najčešćim bolestima, poremećajima i ozljedama, o ulozi i načinu rada zdravstvenih službi te usvajanje vještina samopomoći i prve pomoći. Time ova domena daje smjernice i preporuke o tome pri kojim je zdravstvenim smetnjama moguća pomoć i samopomoć, kakva ona može biti te kada je nužno zatražiti stručnu pomoć. Osim na prava, posebna pozornost usmjerena je na obveze iz zdravstvene zaštite radi razvoja svijesti o važnosti sudjelovanja i odazivanja na aktivnosti koje zdravstveni sustav nudi građanima, poput cijepljenja i preventivnih pregleda. U djeci je važno razviti pozitivan stav o važnosti i brizi za osobno zdravlje i brizi za okoliš kao preduvjetu osobnom zdravlju te o brizi, toleranciji i pomaganju drugima, uključujući mjere održanja zdravlja, prevencije bolesti i komplikacija bolesti i prve pomoći kao i svijest o humanosti darivanja krvi, tkiva i organa. Zaštita od ozljeda i štetnih čimbenika u unutarnjem i vanjskom okolišu te prva pomoć pri ozljeđivanju sastavni su dio ove domene.\nOčekivanja za ovu domenu:\n1. svijest, briga i odgovorno ponašanje u svakodnevnom životu\n2. prva pomoć i samopomoć uključujući znanje o čimbenicima zdravlja, vodećim uzrocima pobola i smrtnosti\n3. prava i obaveze iz zdravstvene zaštite."]
[37,"HUZPP","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE,\nGRAFIČKI PRIKAZ DOMENA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Prava i obaveze iz zdravstvene zaštite su u Hrvatskoj potpuno nejasni pojmovi o kojima najviše govore oni koji o njima ne znaju dovoljno. Naime, zdravstvena zaštita je isključivo odgovornost politike a zdravstvena usluga je odgovornost zdravstvenih radnika. Nadalje, odgovornost prema zdravstvenoj zaštiti od strane građana jest odgovornost građana u odnosu na formiranje politike zdravstva. Kako je građanima to potpuno nedostupno (osim formalno kao paravan za poltičke igre) onda je u nazivu odgovornost iz zdravstvene zaštite potpuno neodgovorno i neuko govoriti o medicinskim zdravstvenim pojmovima pa je cijeli kurikulni prijedlog pun pogrešnih termina.  Ukoliko se mislilo na odgovornosti prema solidarnom sustavu osiguranja zdravstvene zaštite onda je tako trebalo i napisati i tako djecu i učiti. No, u tom slučaju se potpuno neobaviješteno govori o pravima kao nekakvim ljudskim pravima, a o obavezama kao o obavezama prema društvu jer je svako osiguranje isključivo ugovoreno pravo pa i kada se ugovor sklapa između dvije strane putem zakonskih odredbi (Zakon o zdravstvenom osiguranju). U tom smislu se prava ugovaraju kod nas u Hrvatskoj jednostrano bez utjecaja građana pa je takav ugovor pravno nevaljan. U tom smislu naši voditelji zdravstvene politike ne promišljaju jer o tome nemaju dovoljno znanja. Učiti djecu na temelju njihovih naputaka je dakle već u startu sasvim pogrešno utemeljeno na predpostavci kako su to rekli stručnjaci, a koji jesu stručni ali ne za zdravstveno pravo nego za medicinu.  Posljedično nemamo jasnu distinkciju pojmova te imamo cijeli niz bedastoća poput ove koju se navodi u ovom dokumentu, a na koje ne možemo dati dovoljno komentara pa smo odabrali samo ova neka posebna područja da ukažemo kako se o zdravstvu i medicini treba jasno govoriti i nikako ne na pogrešne temelje stavljati i buduće generacije koje su otvorene da naprave distinkciju onoga što njihovi roditelji i praroditelji nisu uspjeli savladati jer se razvijalo za njihova života u tako ubrzanom tempu da im je u cijelosti promaklo tijekom njihove edukacije i tijekom njihovog osobnog stručnog usavršavanja. Prijedlog: dok se ne napravi novi i cjeloviti Zakon o zdravstvenoj zaštiti koji bi uključio jasnu distinkciju pojmova ne bi trebalo podučavati djecu učeči ih pogrešnom korištenju nejasnih pojmova i termina."]
[38,"Ivan Karačić","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE,\nGRAFIČKI PRIKAZ DOMENA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","Čitajući (djelomično) prijedlog kurikula čini mi se da su nutricionisti vodili glavnu riječ.\nNa temelju skraćenoga \"raporta\" udruge GROZD ovim putom podupirem njihove prijedloge"]
[39,"3L","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE,\nGRAFIČKI PRIKAZ DOMENA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE","potrebno dopuniti sukladno dopuni sadržaja"]
[40,"3L","PRIJEDLOG NACIONALNOG KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME ZDRAVLJE,\nD. ODGOJNO-OBRAZOVNA OČEKIVANJA PO ODGOJNO-OBRAZOVNIM CIKLUSIMA I KLJUČNIM DOMENAMA","potrebno dopuniti sukladno dopuni sadržaja"]
[41,"3L","E. UČENJE I POUČAVANJE MEĐUPREDMETNE TEME,\nOrganizacija učenja i poučavanja","...\nNositelji su provedbe međupredmetne teme Zdravlje učitelji, stručni suradnici i timovi školske medicine. Suradnici mogu biti stručnjaci različitih profila ovisno o sadržaju edukacije (djelatnici zdravstvenih ustanova, odgojitelji u učeničkim domovima, djelatnici MUP-a i drugih javnih ustanova i drugi stručnjaci).\n...\nZa ostvarivanje ciljeva važno je i školsko okruženje u kojemu se aktivnosti provode. Za učenike bi škola trebala biti sigurno i privlačno okruženje koje im omogućava nesmetano i aktivno učenje, rast i razvoj. Škola u cjelini promiče zdravlje. Stvaranje pozitivnoga školskog ozračja i aktivnostima adekvatnog i poticajnog okruženja (prostorno, sadržajno, vremenski, oprema, ljudski resursi i sl.) doprinosi razvijanju odgovornog ponašanja i zdravlju pojedinca."]
[42,"3L","E. UČENJE I POUČAVANJE MEĐUPREDMETNE TEME,\nIskustva učenja","Pojedini predmeti izravno su povezani s realizacijom ciljeva međupredmetne teme Zdravlje kao što su Priroda i društvo, Priroda, Biologija i Tjelesna i zdravstvena kultura. Međutim, i ostali predmeti imaju obvezu i odgovornost integracije i provedbe zdravstvenih sadržaja i sadržaja od zdravstvene važnosti (npr. matematika – izračuni nutrijenata, kalorija u obroku, potrošnje energije prilikom tjelesne aktivnosti, izračun ekološkog otiska i sl ; likovna kultura – npr. crtanje fraktala  i korištenje boja u svojstvu art terapije, arhitektura i građenje, prepoznavanje osnovnih prirodnih formi (spirala, razgranate strukture, kružni oblici, zvjezdasti itd.); hrvatski – učenje pismenog izražavanja, pisanje dopisa i inicijativa, učinkovita komunikacija; fizika – elektroni, promjene elektromagnetskih naboja (mijenjanje oblika proteina) i dr.)."]
[43,"3L","E. UČENJE I POUČAVANJE MEĐUPREDMETNE TEME,\nMaterijali i izvori","Dodati odlomak\n\nU učenju i poučavanju važno je i aktivno sudjelovanje učenika koji znanje stiču kroz iskustvo te izvan učionica: radionice i programi uzgoja hrane, prepoznavanja bilja, promatranja ciklusa u prirodi, obrade tla, gradnje, preživljavanja, samoobrane, izvođenje eksperimenata, izgradnje vještina iz domene „domaćinstva“, igranje uloga, javni govor, organizirano volontiranje, školske zadruge (izrada prirodne kozmetike i sredstava za čišćenje, ponovna upotreba otpada i sl.) i dr."]
[44,"Igor Zovak","E. UČENJE I POUČAVANJE MEĐUPREDMETNE TEME,\nOkruženje","Ostavlja se veliki prostor u kojem bi se djeca uključivala u razne sadržaje i aktivnosti, a bez uvida i suglasnosti roditelja. Posjete civilnim udrugama izrazito ideološki orijentiranih da djecu \"podučavaju\" se ne bi smjelo događati bez suglasnosti roditelja.  \n\nTreba zahtijevati da oni sadržaji međupredmetnih tema koji već nisu dio redovnih predmeta budu izbornog karaktera i da roditelji trebaju dati suglasnost za svoje dijete. To je u skladu sa zakonom i dosadašnjom praksom u školama (dobrovoljno sudjelovanje u izbornim predmetima te izvannastavnim i izvanškolskim aktivnostima).\n\nNa roditeljskoj pisanoj suglasnosti posebno treba inzistirati u sadržajima koji imaju istaknutu odgojnu i svjetonazorsku dimenziju – primjerice u spolnom odgoju u temi Zdravlje ili aktivizmu nevladinih udruga u Građanskom odgoju. U protivnom radi se o kršenju čl. 64 Ustava RH koji kaže da „roditelji imaju pravo i slobodu samostalno odlučivati o odgoju svoje djece“, kao i o nepoštivanju načela demokracije i pluralnosti."]
[45,"3L","E. UČENJE I POUČAVANJE MEĐUPREDMETNE TEME,\nOkruženje","Najveći dio učenja i poučavanja ostvaruje se unutar školskog prostora. Stoga treba iznimno brinuti o uređenju školskog okruženja i interijera škole. Škola mora biti prostor u kojemu su zdravi izbori lako dostupni, poput higijenskih uvjeta, zdrave prehrane, vode za piće i uvjeta za tjelesnu aktivnost, zatim lako vidljivi edukacijski materijali – letci, plakati, objave u školskim publikacijama te školski edukativni vrtovi, prostori za pripremu hrane i mogućnost konzumacije iste, prostori za odvajanje otpada, za likovno i glazbeno, dramsko, plesno izražavanje i sl. Škola osigurava uvjete za nesmetano i poticajno odvijanje procesa učenja i poučavanja. Navedeno se odnosi na sve institucije u kojima djeca borave tijekom školovanja.\nPri ostvarivanja određenih očekivanja provodi se izvanučionička nastava. Jedan od oblika izvanučioničke nastave posjet je zdravstvenim ustanovama i ordinacijama, policijskoj postaji, organizacijama civilnog društva, kulturnim i sportskim manifestacijama, uključuje izlete u prirodu, organizirano volontiranje, sudjelovanje u zadrugama i sticanje dodatnih znanja prema individualnim interesima. Organizacijom i provođenjem terenske nastave, jednodnevnih i višednevnih školskih izleta promiču se zdravi izbori i zdravi stilovi života.\nUčiteljima treba omogućiti dodatnu edukaciju adekvatnu potrebama i interesima."]