{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":7,"n_cols":6,"rows_kept":7,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnošću o Prijedlogu Nacionalnog kurikuluma nastavnoga predmeta Politika i gospodarstvo"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"PETAR MARIJA RADELJ","Prijedlog nacionalnog kurikuluma nastavnoga predmeta Politika i gospodarstvo","1. U Prijedlogu se 12 puta spominje imenica „kurikulum“ i jednom pridjev „kurikulumski“, koji ne pripadaju hrvatskomu standardnomu jeziku. Predlažem da se zamijene domaćim istovrijednicama uputnik, odnosno uputnični, sukladno članku 36. Jedinstvenih metodološko-nomotehnička pravila (NN 74/15). Razlozi su izneseni u studiji Curriculum u hrvatskom (http://www.vjeraidjela.com/curriculum-u-hrvatsk\nom/ čiji se tekst se u wordu može preuzeti s: https://radelj.files.wordpress.com/2016/11/curri\nculum-u-hrvatskom.docx).\n2. „Ishodi učenja“ isključuju odgojnu sastavnicu škole, što je neprihvatljivo. Vidjeti o tom studiju Jamesa McKernana, Razlozi protiv naobrazbe temeljene na učincima, http://www.vjeraidjela.com/razlozi-protiv-naobra\nzbe-temeljene-na-ucincima/, čiji se tekst u wordu može preuzeti s https://radelj.files.wordpress.com/2016/11/james\n-mckernan-razlozi-protiv-naobrazbe-temeljene-na-\nucincima.docx\n3. Odgoj nije valjano uključen. Vidjeti o tom studije: 1. Prognani odgoj, http://www.vjeraidjela.com/prognani-odgoj/ čiji se tekst se u wordu može preuzeti s: https://radelj.files.wordpress.com/2016/11/progn\nani-odgoj.docx  2. Mjesto odgoja u Cjelovitoj uputničnoj reformi, http://www.vjeraidjela.com/mjesto-odgoja-u-cjelo\nvitoj-uputnicnoj-reformi/  čiji se tekst se u wordu može preuzeti s: https://radelj.files.wordpress.com/2016/11/mjest\no-odgoja-u-cjelovitoj-uputnic48dnoj-reformi.docx","Primljeno na znanje","Poštovani gospodine Radelj, \nzahvaljujemo se na Vašem komentaru, ali Vam ne možemo odgovoriti obzirom da se komentar ne odnosi na sadržaj Prijedloga Nacionalnog kurikuluma nastavnog predmeta Politika i gospodarstvo."]
[2,"Forum za slobodu odgoja","Prijedlog nacionalnog kurikuluma nastavnoga predmeta Politika i gospodarstvo","Forum za slobodu odgoja je u ime GOOD inicijative za sustavno i kvalitetno uvođenje građanskog odgoja i obrazovanja analizirao prijedloge 18 kurikularnih dokumenata koji su nastali radom stručnih radnih skupina unutar Cjelovite kurikularne reforme. Analiza se može preuzeti sa sljedeće poveznice https://goo.gl/H2HxJL i ona je sastavni dio komentara.\nOvdje bismo izdvojili sljedeće naglaske:\nRadne skupine pojedinih predmeta i međupredmetnih tema trebale bi zajednički proučiti određene teme u kurikulumima, uskladiti terminologiju, te raspored određenih tema kroz cikluse kako bi se postigla veća međupredmetnost i na taj način osigurala provedba međupredmetnih tema. Ovo se posebno odnosi na teme „ljudska prava“, „rješavanje sukoba i nenasilna komunikacija“ i „volontiranje“.\nU postupku ujednačavanja tema iz političke i ljudsko-pravne dimenzije, kurikulum MPT GOO bi trebao imati jasno oblikovanu i konkretnu viziju tih dviju dimenzija, te biti stožerna točka koordinacije tih dimenzija u drugim predmetima i međupredmetnim temama.\nPotrebno je tijekom revizije kurikuluma kvalitetnije obraditi teme „izbori i izborni sustav“, „Europska unija“, „prava nacionalnih manjina“, „prava radnika“. Isto tako, temu „prava djece“ jasno povezati s temom „ljudska prava“.\nKurikulumi bi trebali sadržavati i ishode vezane za teme koje analiza nije identificirala poput „rodne ravnopravnosti“, „različitih obitelji“ i „skupina u nepovoljnom položaju“.\nPosebno je važno da se tema „siromaštvo“ ojača i da postane više prisutna u kurikulumima drugih predmeta.\nI dok je međureligijski dijalog kvalitetno pokriven u nastavi Katoličkog vjeronauka, od presudne je važnosti tijekom revizije kurikuluma ojačati, jasno definirati i učiniti životnijim interkulturalni dio kurikuluma gdje se druge kulture i različitosti neće tretirati samo na tehničkoj razini poznavanja normi, običaja i folklora. Kurikulum bi trebao omogućiti susret s drugima, razumijevanje drugih i život s drugima bilo da se radi o osobama druge kulture, jezika i sl.\nNa kraju, gdje god je to moguće kurikulum treba poticati kritičko mišljenje, propitivanje, raspravu i dijalog, uočavanje problema i predlaganje njihova rješenja.\nŽelimo napomenuti kako je Cjelovita kurikularna reforma je hvalevrijedan i značajan nacionalni projekt u sektoru koji treba biti nositelj razvoja Hrvatske i njezinih ljudskih potencijala.\nBuduća hrvatska škola treba razvijati, između ostaloga, i društvene i građanske kompetencije odnosno treba biti mjesto življenja demokracije. Kao što je vidljivo u Okviru nacionalnog kurikuluma, kurikularna reforma se temelji na vrijednosti aktivnog građanstva što daje temelj da se oblikuje takva demokratska škola.\nAnaliza je utvrdila da postoje određene dimenzije i teme koje idu u smjeru razvijanja aktivnog građanstva, te temeljnih socijalnih i građanskih kompetencija. Kao što je vidljivo, određene teme treba unaprijediti kako bi učenici imali zaokruženiju sliku, te zadovoljavajuće razvijene kompetencije. \nAnaliza također potvrđuje nužnost i neophodnost uvođenja obvezanog predmeta u trećem i četvrtom ciklusu.\nNaime dosadašnja međupredmetna provedba Građanskog odgoja i obrazovanja često bi bila samo na administrativnoj razini, a odgovornost za provedbu bila je rasplinuta i nejasna. \nMeđupredmetna provedba zajedno s postojanjem obveznog predmeta bila bi najidealniji oblik provedbe građanskog odgoja i obrazovanja odnosno najidealniji oblik dostizanja vizije učenika koja je sadržana u prijedlogu Cjelovite kurikularne reforme.\nTakđer, ovim putem napominjemo i na niz drugih proceduralnih nepravilnosti poput toga da nisu objavljeni rezultati dosadašnjih javnih rasprava što narušava transparentnost i ozbiljnost pristupa obrazovnoj reformi, da je tijekom ljetnih mjeseci ove godine naknadnim priopćenjem omogućeno anonimno komentiranje, čime je dodatno narušena transparentnost procesa koji je i tako narušen izigravanjem procedura, netransparentnim promjenama stručnjaka i sličnim postupanjem iza očiju javnosti; da ne postoji zakonska osnova za donošenje kurikuluma predmeta, već samo nastavnog plana i programa na što smo više puta zajedno s drugim obrazovnim stručnjacima upozoravali i prethodnu Vladu, javna rasprava ima smisla samo ako postoji zakonski okvir za provedbu kurikuluma koji su trenutno na javnom savjetovanju; te da nije jasno tko će odgovarati na komentare i mijenjati prijedloge kurikuluma nakon javne rasprave s obzirom na to da da je Ministarstvo prekinulo suradnju sa stručnjacima koji su izradili dokumente koji se nalaze na javnom savjetovanju.\nS poštovanjem.","Primljeno na znanje","Poštovani, \nzahvaljujemo na komentaru koji ste poslali u ime Foruma za slobodu obrazovanja. \nPremda se radi o konstruktivnom komentaru, on se u većini sadržaja ne odnosi na Prijedlog nacionalnog kurikuluma nastavnog predmeta Politika i gospodarstvo. Dio vaših prijedloga već smo uključili u ciljeve i koncepte predmeta. Izdvajamo iz poglavlja B. Odgojno-obrazovni ciljevi učenja i poučavanja: “razvije sposobnost postavljanja pitanja, kritičkog mišljenja i suočavanja s političkim i ekonomskim problemima, događajima i potencijalima u lokalnoj, državnoj, europskoj i globalnoj zajednici te sposobnost donošenja odluka za ostvarivanje vlastitog i općeg dobra” te iz poglavlja F. Učenje i poučavanje nastavnog predmeta: “Učenik se usmjerava prema aktualnim društvenim, političkim i gospodarskim temama u neposrednom okruženju i u široj zajednici. Potiče se na samostalno pronalaženje informacija iz različitih izvora, kritičko promišljanje, raspravljanje i izgrađivanje osobnih stavova.”"]
[3,"IVAN DUŠAN","Prijedlog nacionalnog kurikuluma nastavnoga predmeta Politika i gospodarstvo","Komentar kojeg sam napisao prilikom komentiranja nacionalnog kurikuluma: satnicu iz predmeta politika i gospodarstvo treba povećati, treba proširiti gradivo ili alternativno razbiti politiku i gospodarstvo na 2 predmeta: jedan koji bi se bavio samo politikom, pravom i pravnim uređenjem RH i predmet gdje bi se radilo smao gospodarstvo. To je važno jer učenici moraju kad završe srednju školu biti dobro upoznati sa ekonomskim i političkim sustavom RH i EU. Moraju znati koja su njihova prava i dužnosti kao građanina RH i dobro upoznati instititucije RH - Sabor, vladu, sudove, državno odjetništvo, vojsku, policiju. To je važno radi stjecanja povjerenja u same institucije RH, kao i radi lakšeg snalaženja u daljnjem životu. Satnicu treba povećati na minimalno 2 sata tjedno za sve vrste gimnazija i šstrukovnih škola ili razbiti politiku i gospodarstvo na 2 nastavna predmeta. Politička i ekonomska pismenost su jako važni i teško je napraviti kroz postojeći nastavni plan i program, koji je na brzinu napisan i postojeću satnicu. Ono što je važno i što se treba dodati - potreba da učenici shvate značaj i ulogu svih državnih institucija - sudova, državnog odvjetništa, vojske, policije, ulogu i značaj  javne televizije, ovlasti i značaj lokalne samouprave i slično.  Važno je da istaknuti i dodati u kurikulum da učenici moraju steći povjerenje u sve državne institucije. Ujedno jedna od važnih stvari je da učenici shvate pravni sustav RH - proceduru donošenja i pravilnika te pronalaženja informacija o pojedinim zakonima na internetu koristeći web  stranicu  narodnih novina i web stranice gradova.  U gospodarstvu je važno  i treba negdje dodati u kurikulum da učenici trebaju naučiti čitati i razumjeti knjigovodstvene izvještaje poduzeća (bilancu i račun dobiti i gubitka) i koristiti se web stranicom sudskog registra. Drugo što je važno da učenici trebaju naučiti osnove poreznog sustava RH, te značaj i ulogu državnog proračuna i proračuna jedinica lokalne samouprave.","Primljeno na znanje","Poštovani gospodine Dušan, \n\nZahvaljujemo na dostavljenim prijedlozima. U ovom dijelu reforme obrazovanja nismo ovlašteni mijenjati satnicu bilo kojeg predmeta niti kreirati nove predmete. Ostali Vaši prijedlozi već su sadržani u zadnjoj inačici kurikuluma."]
[4,"NATALIJA PALČIĆ","Prijedlog nacionalnog kurikuluma nastavnoga predmeta Politika i gospodarstvo","ŽUPANIJSKO STRUČNO VIJEĆE NASTAVNIKA POLITIKE I  GOSPODARSTVA I SOCIOLOGIJE\nSPLITSKO DALMATINSKE ŽUPANIJE\n\nodržano 12.09.2016.\n\nZAKLJUČCI:\n- program je preambiciozan i preidealan pa nismo uočili rasterećenje gradiva već upravo suprotno\n- odgojno obrazovni ishodi su tesko ostvarivi osim  u slučaju proširenja gradiva sto zapravo   \n  nije ni bio cilj reforme\n-  vidljiva je neusklađenost obrade gradiva među različitim predmetima (korelacija)\n- u  gospodarstvu su slabije razrađene teme\n- izvanučionična i projektna nastava preambiciozno zamišljena ...njeno izvođenje i grupiranje učenika nije moguće uz ovu satnicu...potrebno je logistička pomoć aktiva odnosno sistemska potvrda u samoj ustanovi zbog probema vemena održavanja unutar redovite nastave i dnevnog učeničkog rasporeda za organizaciju ovakve nastave\n- nisu precizno definirane razine usvojeosti\n- nedostaje logičkog slijeda i veće povezanosti sadržaja pa se tako kod ekonomske pismenosti kreće od ponude i otražnje a ne mikro i makro ekonomije a nedostae i objasnjenje temeljne ekonomske terminologije\n- nedostaju sadržaji iz marketinga koji je danas neizbjezan u svakoj ekonomskoj i svakoj dugoj priči\n- gosodarstvo značajno slabije razrađeno,  osobito u dijelu Odgojno-obrazovni ciljevi\n- santica predmeta ne podržava  sadržaj predmeta\n- nismo uočili navedenu povezanost predmeta s tehničkim i informatičkim utjecajem\n- neobično je da su odgojno obrazovni  ishodi jednaki za satnicu od jednog sata tjedno i od 2 sata tjedno  sto bi znacilo da iste odgojno obrazovne ishode trebaju postići i gimnazijalci i učenici srednjih strukovnih skola bez obzira na različit broj sati istog nastavnog predmeta\n- prije provedbe nužno osigurati udzbenike i priručnike koji će pratiti ovakav novi koncept","Prihvaćen","Poštovani, \n\nzahvaljujemo na komentarima koje ste proslijedili u ime Županijskog stručnog vijeća nastavnika Politike i gospodarstva i Sociologije Splitsko-dalmatinske županije. Vaši su nam komentari bili korisni u izradi druge inačice prijedloga kurikuluma.  \n\nČetiri razine usvojenosti ishoda ne impliciraju automatski ocjene od dovoljan do odličan, kao što je u prijedlogu kurikuluma i navedeno. Izvanučionična i projektna nastava je predložena nastavnicima kao mogućnost koja se realizira u skladu s mogućnostima škole. Pitanje satnice i njene promjene nisu u ingerenciji SRS za izradu prijedloga kurikuluma Politike i gospodarstva jer se to pitanje rješava na razini gimnazijskog i strukovnog kurikuluma.  \n\nKoncepti se međusobno prožimaju u sadržajnom i funkcionalnom smislu, a način na koji će učitelj autonomno oblikovati svoj kurikulum je detaljnije pojašnjen u poglavlju F. Učenje i poučavanje nastavnog predmeta. \n\nOdgojno-obrazovni ciljevi su postavljeni općenito i obuhvaćaju sve koncepte i isprepliću područja politike i ekonomije. \n\nOdgojno-obrazovni ishodi i razine usvojenosti jednako su definirani za sve srednjoškolske programe obrazovanja sukladno planiranom broju sati. U srednjoškolskim kurikulumima u kojima je planirano više od jednog sata nastave tjedno učitelj može ovisno o potencijalima i/ili interesima učenika produbiti i/ili proširiti učenje i poučavanje preporukama za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda. \n\nUdžbenici i priručnici nisu dio rada stručne radne skupine za izradu prijedloga kurikuluma. Svi su prijedlozi kurikuluma zamišljeni kao dokumenti koji će kontinuirano biti dorađivani i usavršavani."]