{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":5,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":11,"n_cols":6,"rows_kept":11,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnošću o Prijedlogu Nacionalnog kurikuluma nastavnoga predmeta Fizika"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"PETAR MARIJA RADELJ","Prijedlog Nacionalnog kurikuluma nastavnoga predmeta Fizika","1. U Prijedlogu se devet puta spominje imenica „kurikulum“ koja ne pripada hrvatskomu standardnomu jeziku. Predlažem da se zamijeni domaćom istovrijednicom uputnik, sukladno članku 36. Jedinstvenih metodološko-nomotehnička pravila (NN 74/15). Razlozi su izneseni u studiji Curriculum u hrvatskom (http://www.vjeraidjela.com/curriculum-u-hrvatsk\nom/ čiji se tekst se u wordu može preuzeti s: https://radelj.files.wordpress.com/2016/11/curri\nculum-u-hrvatskom.docx).\n2. „Ishodi“ (učenja) isključuju odgojnu sastavnicu škole, što je neprihvatljivo. Vidjeti o tom studiju Jamesa McKernana, Razlozi protiv naobrazbe temeljene na učincima, http://www.vjeraidjela.com/razlozi-protiv-naobra\nzbe-temeljene-na-ucincima/, čiji se tekst u wordu može preuzeti s https://radelj.files.wordpress.com/2016/11/james\n-mckernan-razlozi-protiv-naobrazbe-temeljene-na-\nucincima.docx\n3. Odgoj nije valjano uključen. Vidjeti o tom studije: \na) Prognani odgoj, http://www.vjeraidjela.com/prognani-odgoj/ čiji se tekst se u wordu može preuzeti s: https://radelj.files.wordpress.com/2016/11/progn\nani-odgoj.docx  \nb) Mjesto odgoja u Cjelovitoj uputničnoj reformi, http://www.vjeraidjela.com/mjesto-odgoja-u-cjelo\nvitoj-uputnicnoj-reformi/  čiji se tekst se u wordu može preuzeti s: https://radelj.files.wordpress.com/2016/11/mjest\no-odgoja-u-cjelovitoj-uputnic48dnoj-reformi.docx\nc) Rajmund Kupareo, Umjetnički odgoj, http://www.vjeraidjela.com/umjetnicki-odgoj/ čiji se tekst se u wordu može preuzeti s: https://radelj.files.wordpress.com/2016/11/rajmu\nnd-kupareo-umjetnicki-odgoj.docx","Primljeno na znanje","Poštovani, SRS za izradu Prijedloga nacionalnog kurikuluma nastavnog predmeta Fizika zahvaljuje na sudjelovanju u raspravi i Vašem prilogu. \nProblematika navedena u prilogu nije u nadležnosti ovog SRS-a."]
[2,"HRVOJE BRKIĆ","Prijedlog Nacionalnog kurikuluma nastavnoga predmeta Fizika","1. Predloženi kurikulum je preopsežan, a posebice razine usvojenosti ishoda učenja.\n2. Predmet Priroda je uvod u predmete Fizika, Biologija i Kemija, no nažalost fizičari ne sudjeluju u izvođenju nastave Prirode, pa je prvi realni kontakt učenika s Fizikom tek u 7. razredu, i zato je većini učenika Fizika \"teška\" i \"strana\"\n3. Škole neće biti u stanju provesti predloženi kurikulum u skorom roku, jer ne posjeduju ekperimentalnu opremu, a za to su potrebna značajna financijska sredstva.\n4. Program za osnovnu školu je preširok npr. u Velikoj Britaniji poglavlje elektricitet (u 8. razredu) ima 5 ishoda, a u našem predloženom kurikulumu 14. Osim toga, ishodi učenja se vrlo često ponavljaju.\n5. Nije provedeno istraživanje u kojem bi utvrditi kojim cjelinama treba dati više pozornosti, i u kojem vremenskom razdoblju obrazovanja.\n\nPrema osobnom iskustvu (istraživanje u izradi) sa studentima koji ne dolaze iz gimnazija (npr medicinske škole i sl.) poznavanje mjernih jedinica je na zavidno niskoj razini. Konkretan primjer: po završetku medicinske škole pretvoriti jednu litru u cm3 zna manje od 10% (!!!) učenika, dok se nakon završenog gimnazijskog programa taj postotak penje na iznad 80%. Bilo bi bolje utvrditi takve \"slabe točke\" i više pažnje posvetiti tomu, nego učenike opteretiti sa 40ak ishoda i 60ak ključnih pojmova po godini obrazovanja.","Primljeno na znanje","Poštovani, SRS za izradu Prijedloga nacionalnog kurikuluma nastavnog predmeta Fizika zahvaljuje na sudjelovanju u raspravi i Vašem prilogu. \n1.Primjedbi na opsežnost kurikuluma  bilo je i za vrijeme stručne rasprave, te je SRS sažela razine usvojenosti ishoda vodeći računa da ishodima budu obuhvaćeni važni fizički koncepti, njihovo razumijevanje i primjena koja se nadograđuje u ishodima Istražuje fizičke pojave i Rješava fizičke probleme. Odgovore SRS-a o razinama usvojenosti možete pronaći u preambuli odgovora na primjedbe pristigle u stručnoj raspravi.\n2. Baš u ovom dijelu napravljen je veliki pomak u odnosu na trenutno stanje. Prijedlog kurikuluma prirodoslovnog područja predviđa uvođenje sadržaja iz fizike u svim obrazovnim ciklusima, od predškolske do srednjoškolske dobi.  SRS iz fizike je konstantno i u velikoj mjeri davao prijedloge SRS-u za izradu kurikuluma Prirode te je fizičar član SRS-a za Prirodu pridonio ugradnji važnih koncepata fizike kao podloge za početak formalnog učenja fizike u 7. razredu.\n3. Predviđeno je eksperimentalno uvođenje kurikuluma fizike 2018./2019. školske godine pa će se utvrditi sve potrebe za njegovo cjelovito ostvarivanje.\n4. Prijedlog Nacionalnog kurikuluma nastavnog predmeta Fizika u osnovnoj školi u 8. razredu ima četiri ishoda vezana uz elektricitet. Ishodi se ne ponavljaju.\n5. Kurikulum je utemeljen na svjetskim primjerima dobre prakse i iskustvima hrvatskih stručnjaka. Budući da je izrađen modularno, vrlo lako se može modificirati prema potrebama koje se pokažu u praksi i istraživanjima u nastavi.  Sposobnost snalaženja i rada pojedinca u suvremenom svijetu podrazumijeva znatno više od ovoga što predlažete. Pretvaranje mjernih jedinica sadržano je u kurikulumu za strukovne škole u svim godina učenja fizike u okviru ishoda Istražuje fizičke pojave i Rješava fizičke probleme."]
[3,"Vladimir Paar","Prijedlog Nacionalnog kurikuluma nastavnoga predmeta Fizika",{"$cut":{"chars":17895,"head":"Nela Dţelalija\nIII. gimnazija Split\nMatice hrvatske 11, Split\nSplit, 7. travnja 2016.\nOSVRT NA PRIJEDLOG KURIKULUMA FIZIKE\nČitajući prijedlog Kurikuluma fizike uočila sam da su članovi SRS Fizika uloţili veliki rad, dobru volju i želju kako bi pokušali:\n Učenicima osigurati korisnije i smislenije obrazovanje, usklaĎeno njihovoj razvojnoj dobi i interesima te bliţe svakodnevnom ţivotu, kao i obrazovanje koje će ih osposobiti za suvremeni ţivot, svijet rada i nastavak obrazovanja.\n Učiteljima, nastavnicima, stručnim suradnicima i ostalim djelatnicima odgojno-obrazovnih ustanova osigurati osnaţivanje uloge i jačanje profesionalnosti, veću autonomiju u radu, kreativniji rad, smanjenje administrativnih obveza, motiviranije učenike, i smanjivanje vanjskih pritisaka.\n Roditeljima omogućiti veću uključenost u obrazovanje djece i ţivot škole, jasno iskazana očekivanja, objektivnije ocjenjivanje i vrednovanje, smislenije i češće povratne informacije o postignućima njihove djece.\nDalje, prije svega, osvrnut ću se na kurikulum predmeta fizika. Nakon paţljivo pročitanih ishoda i njihove razrade moţe se uočiti kako ono što je navedeno ishodima učenja u kurikulumu fizike, već sada poučavamo u školama, tj. nema značajnijih promjena niti u sadrţajima niti u redoslijedu u odnosu na praksu u školama. Ipak, uspjeh u urednom zapisivanju ishoda učenja je, za početak reforme, veliki i vaţan korak jer su efektivni ishodi učenja podloga za transparentno, pravedno i objektivno ocjenjivanje i vrednovanje. Stoga je izuzetno vaţno mjerljivo, jednoznačno i razumljivo napisati ishode učenja.\nU navedenom dokumentu postoje ishodi učenja zapisani po razinama usvojenosti, ali nisu navedeni u razradi samih ishoda. Većina je ishoda jasno napisana. No, ima i onih koje je potrebno izmijeniti. Naprimjer, „tumači rad kao način prijenosa energije“, „objašnjava pravila za zbrajanje ...“. To su tipično loše napisani ishodi – takozvano, „konvergentni“, tj. sam zapis ishoda učenja već nudi pitanje i ispravan odgovor na pitanja. Za takve se zapise smatra da nisu prikladni.\nNadalje, mišljenja sam kako ishode učenja kao što je „Istražuje pojavu pomoću računalne simulacije“, treba izbaciti. Računalna simulacija, demonstracijski pokus i sl. treba sluţiti u procesu poučavanja kako bi se postigao cilj i učenik usvojio odreĎeni ishod. Dodatno tome, navedeni zapis ishoda učenja više predstavlja aktivnosti tijekom učenja, a ne ideju samog postignuća.\nSljedeći zapis generičkog ishoda učenja: „Istražuje fizičke pojave: a) izvodeći (samostalno, u paru ili u manjoj skupini) tijekom učenja i poučavanja najmanje pet eksperimentalnih istraživanja, od kojih dva trebaju uključivati mjerenja, b) sudjelujući tijekom učenja i poučavanja u istraživanjima s pomoću demonstracijskih pokusa“ je loše zapisani ishod učenja jer otvara mogućnost odabira ishoda po volji i ţelji od nekoliko ponuĎenih. Nadalje, nije isti ishod učenja ukoliko učenik neki eksperiment provodi samostalno ili u paru. Ako je ishod naveden u sluţbenim dokumentima o nekom predmetu, a učenik je uspio završiti odgovarajući program, smatra se da je učenik usvojio sve navedene ishode. Kad bi prepustili slobodan odabir jednog dijela iz skupa navedenih ishoda učenja, kao što se omogućava u dokumentu, dogodilo bi se da učenici poučavani po istom programu, imaju različite ishode. Stoga mislim da generičke ishode kao što je navedeno treba navesti točno i bez mogućnosti odabira. Ukoliko će se provjeravati neki odreĎeni pokus, za što se zalaţem, onda za to treba napisati ishod. Npr., „određuje eksperimentalno konstantu optičke rešetke“ ili „određuje samostalno eksperimentalno indeks loma vode ili stakla“ ili „određuje u paru eksperimentalno brzinu zvuka pomoću glazbene viljuške“, itd. To je izuzetno vaţan dio kojeg obavezno treba napisati za svaki razred za odreĎene osnovne pokuse.\nPotrebno je još raditi na zapisivanju ishoda učenja kako se ne bi dogodilo da se isti ishod, koji će se na isti način provjeravati i to sličnim pitanjem ili zadatkom, različito zapiše. Nnpr, u 7.r. „Istražuje trenje“, a u 1.r. srednje „Istražuje silu tre"}},"Primljeno na znanje",{"$cut":{"chars":24777,"head":"Prilog 6.1\n\nNela Dželalija\nIII. gimnazija Split\nMatice hrvatske 11, Split\nSplit, 7. travnja 2016.\nOSVRT NA PRIJEDLOG KURIKULUMA FIZIKE\nČitajući prijedlog Kurikuluma fizike uočila sam da su članovi SRS Fizika uložili veliki rad, dobru volju i želju kako bi pokušali:\n Učenicima osigurati korisnije i smislenije obrazovanje, usklađeno njihovoj razvojnoj dobi i interesima te bliže svakodnevnom životu, kao i obrazovanje koje će ih osposobiti za suvremeni život, svijet rada i nastavak obrazovanja.\n Učiteljima, nastavnicima, stručnim suradnicima i ostalim djelatnicima odgojno-obrazovnih ustanova osigurati osnaţivanje uloge i jačanje profesionalnosti, veću autonomiju u radu, kreativniji rad, smanjenje administrativnih obveza, motiviranije učenike, i smanjivanje vanjskih pritisaka.\n Roditeljima omogućiti veću uključenost u obrazovanje djece i život škole, jasno iskazana očekivanja, objektivnije ocjenjivanje i vrednovanje, smislenije i češće povratne informacije o postignućima njihove djece.\nDalje, prije svega, osvrnut ću se na kurikulum predmeta fizika. \n\nPrilog 6.2\n\nNakon pažljivo pročitanih ishoda i njihove razrade može se uočiti kako ono što je navedeno ishodima učenja u kurikulumu fizike, već sada poučavamo u školama, tj. nema značajnijih promjena niti u sadržajima niti u redoslijedu u odnosu na praksu u školama. Ipak, uspjeh u urednom zapisivanju ishoda učenja je, za početak reforme, veliki i važan korak jer su efektivni ishodi učenja podloga za transparentno, pravedno i objektivno ocjenjivanje i vrednovanje. Stoga je izuzetno važno mjerljivo, jednoznačno i razumljivo napisati ishode učenja.\n\nOdgovor 6.2\nNa slični dio priloga odgovoreno je u stručnoj raspravi (P53): “Dokument je stavljen na stručnu i javnu raspravu radi njegova poboljšanja. SRS je predložio promjene u vidu redukcije sadržaja, a naglasak je stavljen na promjene u pristupu poučavanju, tj. uvode se ishodi Rješava probleme i Istražuje fizičke pojave.”\n\nPrilog 6.3\n\nU navedenom dokumentu postoje ishodi učenja zapisani po razinama usvojenosti, ali nisu navedeni u razradi samih ishoda. Većina je ishoda jasno napisana. No, ima i onih koje je potrebno izmijeniti. Na primjer, „tumači rad kao način prijenosa energije“, „objašnjava pravila za zbrajanje ...“. To su tipično loše napisani ishodi – takozvano, „konvergentni“, tj. sam zapis ishoda učenja već nudi pitanje i ispravan odgovor na pitanja. Za takve se zapise smatra da nisu prikladni.\n\nOdgovor 6.3\nNa isti dio priloga odgovoreno je u stručnoj raspravi (P78): “Navedenih ishoda nema u verziji koja je bila na stručnoj raspravi.”\n\nPrilog 6.4\n\nNadalje, mišljenja sam kako ishode učenja kao što je „Istražuje pojavu pomoću računalne simulacije“, treba izbaciti.\n\nOdgovor 6.4\nNa isti dio priloga odgovoreno je u stručnoj raspravi (P354): “Slažemo se da simulacija ne može zamijeniti opažanje ili eksperiment, no ne i da istraživanje pomoću simulacije treba izbaciti. Simulacije treba koristiti ondje gdje nije moguće izvoditi pokuse. To se prije svega odnosi na istraživanje fizičkih modela koje nije moguće drukčije istražiti, poput gibanja naboja, molekula ili prikaza građe atoma Ako se istraživački prezentira i koristi uz dobro vođenje, simulacija može biti vrlo korisna za učenike.”\n\nPrilog 6.5\n\nRačunalna simulacija, demonstracijski pokus i sl. treba služiti u procesu poučavanja kako bi se postigao cilj i učenik usvojio određeni ishod. Dodatno tome, navedeni zapis ishoda učenja više predstavlja aktivnosti tijekom učenja, a ne ideju samog postignuća.\n\nOdgovor 6.5\nZapis ishoda može sadržavati konkretne računalne simulacije i demonstracijske pokuse kao sadržaj fizike i/ili kao sredstvo kojim učenik stječe vještine i fizikalne koncepte u procesu učenja. Opravdanost u kontekstu fizike je u činjenici da su pokusi i simulacije fizikalnih modela dio sadržaja fizike, a ujedno i sredstva za stjecanje metodoloških vještina i usvajanje fizikalnih koncepata. Zapis ishoda, dapače, treba sadržavati sadržaj na kojem se ostvaruje ishod i sredstvo pomoću kojega se ostvaruje (Gagne, R. M., Briggs, L. J. (1979). Principles of  Instructinals Design. Ne"}}]
[4,"Vladimir Paar","Prijedlog Nacionalnog kurikuluma nastavnoga predmeta Fizika",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Akademik Stanko Popović\nRedoviti profesor u trajnom zvanju, Professor emeritus,\nFizički odsjek, Prirodoslovno-matematički fakultet, Sveučilište u Zagrebu;\nRedoviti član Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, \nRazred za matematičke, fizičke i kemijske znanosti\ne-pošta   spopovic@phy.hr\n25. travnja 2016.\n\n\nRecenzija prijedloga Cjelovite kurikularne reforme i nacionalnih kurikuluma nastavnih predmeta fizika i kemija\nMetodološki promašaji, neusustavljeno nazivlje, ubrzana reforma, opasan pokus\n\nImam moralnu obvezu osvrnuti se na dokumente Cjelovite kurikularne reforme te na nacionalne kurikulume nastavnih predmeta fizika i kemija i to kao dugogodišnji profesor fizike na Sveučilištu u Zagrebu (a i na gimnaziji), kao voditelj povjerenstva za izradu Hrvatskoga nacionalnoga obrazovnoga standarda i Nastavnoga plana i programa za fiziku koji je uveden u osnovne škole 2006. (još uvijek važećega programa u osnovnoj školi), te kao osoba koja je sudjelovala u svim aktivnostima HAZU glede obrazovanja posljednjih petnaestak godina.\n\n Kratak osvrt na Cjelovitu kurikularnu reformu\n\nStručnim radnim skupinama (SRS) ostavljeno je nedovoljno vremena (nekoliko mjeseci) za osmišljavanje predmetnih kurikula (ne: kurikuluma!). To je iznimno složen zadatak za pojedinu SRS. Nakon objave nacrta pojedinoga dokumenta mora slijediti javna rasprava, usklađivanje, testiranje u školama, donošenje, stupanje na snagu te konačno uvođenje u sustav. Konačni rezultat morao bi biti izvrstan; to zahtijeva i nekoliko godina rada. Ubrzani rad unaprijed je osuđen na neuspjeh.\nSmatram da se sveobuhvatno unaprjeđenje hrvatskoga školstva ne može ostvariti na osnovi Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije iz 2014. Vizija kako osuvremeniti cjelovito hrvatsko školstvo sadržana je u dokumentu Hrvatsko školstvo u funkciji razvoja gospodarstva i društva, čiji su urednici Vladimir Paar i Nevio Šetić, a nakladnik Hrvatski pedagoško-književni zbor, 2015. U osmišljavanju toga dokumenta sudjelovalo je 150 kompetentnih stručnjaka. Dokument se osniva na stajalištima HAZU i hrvatskih sveučilišta tijekom posljednjih 15 godina, s posebnim osvrtom na Hrvatski nacionalni obrazovni standard (HNOS) te Nastavni plan i program (NPiP) uveden u osnovne škole 2006. Na osmišljavanju HNOS-a i NPiP-a aktivno je sudjelovalo 440 učitelja, nastavnika i profesora. HNOS sadrži cjelovite predmetne kurikule koje bi sada trebalo uskladiti prema iskustvu u njihovoj desetogodišnjoj primjeni. Stoga nije potrebno opet stvarati predmetne kurikule, kao da HNOS, najvažniji i najbolji projekt ostvaren u obrazovanju u RH, uopće ne postoji.\nNažalost, HNOS i odgovarajući NPiP za srednje škole nije ostvaren zbog promjene politike MZOŠ-a slijedom još nerazjašnjenih razloga.\nNasuprot tomu, Strategija se u znatnoj mjeri oslanja na Nacionalni okvirni kurikulum (NOK, ili ONK). Na temelju niza skupova i pratećih zbornika u organizaciji HAZU i sveučilišta u RH, Predsjedništvo HAZU je zaključilo da NOK nije prihvatljiv ni u svom općem ni u posebnom dijelu, nije u skladu s preporukama HAZU o cjelovitom pristupu preobrazbi obrazovanja te temeljem toga dokumenta nije moguće započeti sustavnu preobrazbu školstva. Suprotno stavovima HAZU, u Strategiji se navodi: „NOK predstavlja dokument koji može poslužiti kao osnova povezivanja pojedinih sastavnica sustava odgoja i obrazovanja u međusobno povezanu cjelinu.“ Problematično je uvođenje odgojno-obrazovnih ciklusa u NOK-u, a nije definirano kada učenici trebaju usvojiti predviđena znanja tijekom zadanoga ciklusa. U Strategiji se ipak navodi da bi NOK trebalo „inovirati i osuvremeniti kao početni korak cjelovite reforme“, jer su autori očito bili svjesni nedostataka NOK-a. Uz takav pristup, cjelovita preobrazba obrazovanja provodila bi se ab ovo, kao da prije NOK-a i Strategije nije učinjeno ništa.\n   Strategija bi se trebala ostvariti s pomoću nekoliko stotina mjera. Samo u dijelu Strategije Rani i predškolski, osnovnoškolski i srednjoškolski odgoj i obrazovanje ima ih 170. Tko će provoditi tolike mjere i povezati ih u koherentnu cjelinu? Zar će te mjere unaprijediti škol"}},"Primljeno na znanje","Poštovani,\nStručna radna skupina za izradu prijedloga Nacionalnog kurikuluma nastavnog predmeta Fizika zahvaljuje Vam na komentaru i doprinosu javnoj raspravi. \nVaš prilog je identičan prilogu kojeg ste nam poslali na stručnu raspravu. Detaljno je razmotren i značajno nam je pomogao pri izradi druge inačice Nacionalnog kurikuluma nastavnog predmeta Fizika koja je predmet javne rasprave. \nNa svaki dio Vašeg priloga očitovali smo se u stručnoj raspravi."]
[5,"Vladimir Paar","Prijedlog Nacionalnog kurikuluma nastavnoga predmeta Fizika","Primjedbe na Prijedlog nacionalnog kurikuluma nastavnog predmeta Fizika\n1.Metodologija izrade kurikuluma je uvođenjem (novih) domena i navođenjem obrazovnih ishoda na 4 razine usvojenosti  dokument učinila nepreglednim. Prethodni je kurikulum fizike za osnovne škole bio bolji i nastavniku korisniji. Navođenje 4 razine usvojenosti je dovelo do puno polemika što one znače. Takve polemike nećemo izbjeći ni u budućnosti. Posljednja i izdvojena  rečenica na prvoj stranici svih predmetnih kurikuluma glasi „Od učenika se očekuje ostvarivanje svih odgojno-obrazovnih ishoda.“ Dvoznamenkasti postotak učenika neće na kraju školske godine usvojiti sve navedene ishode ni na najnižoj razini. Bojim se da članovima Ekspertnog tima koji je odredio ovakvu metodiku izrade kurikuluma nije jasno da učenici, pogotovo  u osnovnoj školi, nisu studenti i da ne razmišljaju i ne rade kako je to u kurikulumu zamišljeno.  Predlažem da se još jednom razmotri smisao pisanja ovakvih nepreglednih dokumenata koji znače stepenicu niže, a po kojima ćemo morati godinama raditi, te da se pokuša napraviti pregledniji i nastavnicima i učenicima korisniji dokument. Ako ostanu razine usvojenosti trebale bi biti takve da je jasno što je minimum znanja koje učenik mora imati za prolaznu ocjenu, predlažem najviše dvije razine znanja od kojih bi jedna određivala taj minimum znanja. Još bi jednom trebalo razmotriti ovakav izbor domena po kojima će učenici izrađivati lošije mentalne mape nego do sada.\n2. Dokument sadrži  greške koje njegovi autori nisu uočili mada su neki od njih četiri mjeseca radili isključivo na njemu. Nisu ih uočili ni stručni konzultanti. Na županijskim smo stručnim vijećima pokušali uočiti te greške, ali kako se ta vijeća održavaju navečer, kad smo svi umorni od nastave, vjerojatno nisu sve uočene. U razradi ishoda imam puno primjedbi. Već u prvom ishodu u fizici sedmog razreda dva ishoda navedena na iznimnoj razini nisu usporediva po težini. Uspoređivanje udaljenosti svemirskih tijela jest iznimno znanje za učenika na početku sedmog razreda, ali određivanje duljine izvan mjernog područja mjerke nije. Predlažem uzimanje novih stručnih konzultanata kojima izrazi poput “oblici topline“ ili „toplinska ili termička energija“ neće promaknuti. Na dokumentu trebaju raditi i lektori jer sam uočila  pravopisne i gramatičke greške.\n3. Mada je Cjelovita kurikularna reforma obećavala rasterećenje učenika program fizike za osnovnu školu je, u odnosu na sadašnji kurikulum, proširen, a onaj za opće gimnazije, za koji smo se svi složili da je neobradiv u postojećim satnicama, nije dovoljno rastrećen. Vjerojatno je slično i s ostalim programima u srednjoj školi. Istovremeno se očekuje više istraživačke nastave koja traži dodatno vrijeme. Predlažem da se, kao u sadašnjem kurikulumu fizike za osnovnu školu, neke teme označe kao izborne, što znači da se mogu obraditi ako se stigne i ako ima interesa, ali ako nisu ispunjeni ti uvjeti ne moraju se obrađivati. Postoji još jedno rješenje koje bi svima pomoglo. Sastav učenika u razrednim odjelima u osnovnoj je školi iz godine u godinu sve heterogeniji i bilo bi dobro da postoji mogućnost da učenici koji teško savladavaju gradivo i koji su obično jako nesamostalni slušaju fiziku na manje zahtjevnoj razini od prosječne. Kao što bi bilo dobro da oni koji imaju interes i sposobnosti za proširivanje i produbljivanje sadržaja imaju nastavu na višoj razini jer i najbolji učenici bolje rezultate postižu uz pomoć učitelja. Grupe nisu rješenje jer ih je organizacijski nemoguće uskladiti, kao što dodatna i dopunska nastava nisu rješenje, što zbog manjka raspoloživih učionica, što zbog prevelike satnice učenika. Razredni bi odjeli trebali biti, najkasnije u sedmom razredu, formirani po sposobnostima i interesima učenika. Ne mora to biti rješenje za sve, ali u nekom se dokumentu Cjelovite kurikularne reforme treba školama dopustiti takvu mogućnost ako učiteljska i roditeljska vijeća smatraju da bi to unaprijedilo nastavu i pomoglo učenicima.\n4. Uvodni je dio dokumenta pisan nekako previše „pjesnički“ i sadrži tvrdnje koje su diskutabilne, a termini koji se koriste za isti pojam su različiti i zbunjuju. Na nekim dijelovima treba poraditi da se umanji taj pjesnički dojam i da se pojmovi usklade.\n5. Nevjerojatno je da u silnim navođenjima ishoda svim učenicima bitna znanja nisu nigdje razrađena. Na primjer, zaštita od električnog udara se spominje vrlo manjkavo, i u kurikulumu fizike  i u kurikulumu tehničke kulture. Učenici neće naučiti osnovne mjere zaštite od električnog udara, da je struja iz gradske mreže puno opasnija kad je otpor ljudskog tijela smanjen (vodom) ili da se strujni može doživjeti i bez izravnog kontakta s vodom pod naponom, ako je taj napon visok. Predlažem da se znanja nužna u svakodnevnom životu u navođenju ishoda znanja bolje istaknu i da se točno naznači što učenici trebaju usvojiti, a ne da se to ovako manjkavo odradi. Dokaz manjkavosti mi je saznanje da ni dobar dio učitelja fizike nema pojma ni koliki je red veličine električnog otpora ljudskog tijela niti koliko se taj otpor smanjuje u dodiru s vodom. Jer to nisu nikada učili.\n6. Hitno treba provesti analizu opremljenosti škola i sredstva iz EU fondova početi koristiti za opremu onih koje oskudijevaju opremom nužnom za obavljanje istraživačke nastave. \n7. Stručna usavršavanja koja se planiraju provesti trebaju biti organizirana smisleno jer je besmisleno organizirati, na primjer, osposobljavanje učitelja za primjenu digitalnih materijala u nastavi fizike ako on radi u učionici koja nema računalo. Ili za istraživačku nastavu ako on nema pribora za nju. Takva osposobljavanja demotiviraju i ostavljaju dojam da se obavljaju forme radi. Naša stručna osposobljavanja ne moraju biti skupa jer su ona naša obveza iz radnog odnosa. Najvažnije je da stručna usavršavanja koja se planiraju provesti zbog provođenja CKR imaju smisla i da nas obvezuju da provodimo istraživačku nastavu kad je god to moguće.\n8. Davanje prevelike autonomije nastavnicima i učenicima bi možda imalo smisla da su obrazovni rezultati bolji nego što jesu. Ako nastavnik ima autonomiju u izboru redoslijeda obrade sadržaja tko će biti kriv ako on, na primjer, zbog neiskustva, izabere metodički loš redoslijed? Nastavni bi planovi morali biti obvezujući, uz rijetke i obrazložene promjene.\n9. Korelacija s ostalim predmetima je u novim kurikulumima općenito slabo naznačena i uočavam ozbiljne propuste u novim kurikulumima. Po novom kurikulumu kemije se građa atoma obrađuje u osmom razredu, a u kurikulumu fizike u osmom razredu je prvi navedeni ishod na dobroj razini „Objašnjava elektriziranje tijela trljanjem na temelju građe atoma.“ Građu atoma, po novim kurikulumima, učenici do tada neće nigdje obraditi jer fizika u sedmom razredu i dalje govori o česticama, bez ulaženja u detalje njihove građe. Izgleda da autorima kurikuluma fizike nitko nije rekao da je građa atoma, koja se do sada obrađivala na kemiji u sedmom razredu, prebačena na osmi razred. \nPostojeći kurikulum fizike za osnovnu školu ima u svakoj temi navedene korelacije s ostalim predmetima. Jedina naznačena korelacija u predloženom kurikulumu je navedena u dodatku za 7. razred u kojem stoji da „Ishodi D. 7. 7. i D. 7.10 djelomično se ostvaruju kroz MPT Održivi razvoj.“ Ishod D.7.7. u razradi ishoda ima „Opisuje pojmove kinetičke i potencijalne energije. Povezuje rad i energiju. Analizira pretvorbe energije. Primjenjuje zakon očuvanja energije na primjerima pretvorbe energije. Određuje snagu.“, a ishod D.7.10. „Povezuje unutarnju energiju i toplinu. Objašnjava oblike topline (?). Analizira promjenu unutarnje energije.“ Međupredmetna tema Održivi razvoj, koja ima domene Povezanost (A), djelovanje (B) i Dobrobit (C) u trećem ciklusu korelaciju s fizikom spominje rijetko, konkretno u ishodima „III.A.3. Razmatra uzroke ugroženosti prirode.“, „III.B.2. Sudjeluje u aktivnostima koje promiču održivi razvoj u školi, lokalnoj zajednici i šire.“, „III.C.1. Može objasniti kako stanje u okolišu utječe na dobrobit.“ i „III.C.2. Navodi primjere utjecaja ekonomije na dobrobit.“ Slična bi se „korelacija“ s fizikom  vjerojatno pronašla i u drugim međupredmetnim temama. Ali je izostala korelacija između predmeta. Nije riješen čak ni spor koji termin koristiti, decimalni zarez ili decimalnu točku. Učitelji neće moći uskladiti ovakve propuste, a i besmisleno je da se oni „dogovaraju“ što bi kada obrađivali. Ovakvih propusta vjerojatno ima još i dok se svi ne uklone kurikulumi nisu spremni za upotrebu.\n10. Ekspertnu radnu skupine treba proširiti stručnjacima iz STEM područja kojima je jasna problematika tih struka i imaju ideje kako svoje područje unaprijediti.\n11. Povjerenje učitelja u reforme koje se svode na popise dobrih želja bez pravih recepata za ostvarivanje tih želja je ozbiljno poljuljano. Reforma koja se svodi na hiperprodukciju dokumenata koje rijetki učitelji detaljno čitaju i koji ne daju prave recepte za uspjeh neće uspjeti. Predlažem da se više radi na točno propisanim receptima, a ne samo na zadovoljavanju neke nove forme i stalnom izmišljanju neke nove tople vode. \n12. Troškovnik CKR treba biti javan. I za svaki bi trošak trebalo navesti ishode koji su njime postignuti. Detaljno, a ne općenito. Ako su to stručna usavršavanja treba navesti što je to točno njima postignuto i zašto se ne mogu obaviti na našim stručnim aktivima koji se mogu organizirati bez ikakvog troška. \n13. Nikako ne usvojiti nove kurikulume dok se struka ne složi oko njih i dok se ne obave izmjene koje će ih učiniti boljima i smislenijima nego što su ovi prijedlozi.","Primljeno na znanje","Odgovor 4.1\nPoštovani, SRS za izradu Prijedloga nacionalnog kurikuluma nastavnog predmeta Fizika zahvaljuje na sudjelovanju u raspravi i Vašem prilogu. Odgovorit ćemo na primjedbe koje se tiču toga dokumenta.\nAd.1.SRS smatra da je preglednost dokumenta primjerena s obzirom na opseg i složenost istoga. Prva dva stupca prikazuju odgojno obrazovni ishod i njegovu  razradu te omogućavaju brzi pregled. 4 razine usvojenosti su propisane u metodologiji cijelog kurikuluma. Iskustva iz stručne rasprave i analize dokumenta na Županijskim stručnim vijećima nastavnika fizike pokazuju da razine usvojenosti ne unose zabunu među kolege, premda potiču raspravu, te da usmjeravaju nastavnike u smislu sadržaja, metoda i pristupa ali ipak ostavljaju dovoljno prostora za učiteljevu autonomiju. Uz to, glede razina usvojenosti SRS je u odgovorima na stručnu raspravu predložio i dva alternativna modela: model sa tri kognitivne razine (prema modificiranoj Bloomovoj taksonomiji) i model sa samo jednom ciljanom razinom. Nacionalni kurikulum napušta praksu detaljnog propisivanja metodike i traži od nastavnika aktivniji i kreativniji pristup u realizaciji nastave. Domene napuštaju klasičnu linearnu podjelu fizike na poglavlja te pokušavaju ponuditi koncepte koji prožimaju različita područja i služe kao poveznica među njima.\n\nPrilog 4.2\n2. Dokument sadrži  greške koje njegovi autori nisu uočili mada su neki od njih četiri mjeseca radili isključivo na njemu. Nisu ih uočili ni stručni konzultanti. Na županijskim smo stručnim vijećima pokušali uočiti te greške, ali kako se ta vijeća održavaju navečer, kad smo svi umorni od nastave, vjerojatno nisu sve uočene. U razradi ishoda imam puno primjedbi. Već u prvom ishodu u fizici sedmog razreda dva ishoda navedena na iznimnoj razini nisu usporediva po težini. Uspoređivanje udaljenosti svemirskih tijela jest iznimno znanje za učenika na početku sedmog razreda, ali određivanje duljine izvan mjernog područja mjerke nije. Predlažem uzimanje novih stručnih konzultanata kojima izrazi poput “oblici topline“ ili „toplinska ili termička energija“ neće promaknuti. Na dokumentu trebaju raditi i lektori jer sam uočila  pravopisne i gramatičke greške.\n\nOdgovor 4.2\nAd.2.SRS je unosio pojedine izmjene u dokument na temelju stručne rasprave. Ishod i izrazi koje navodite kao problematične ne postoje u inačici dokumenta na javnoj raspravi. Ishod “uspoređuje udaljenosti u prirodi” je označen plavom bojom, dakle izborni je, i ne propisuje (ali niti ne zabranjuje) usporedbe svemirskih udaljenosti, već ostavlja nastavniku izbor primjera na kojima će rastumačiti koncept udaljenosti. Nova inačica dokumenta će proći još jednu lekturu.\n\nPrilog 4.3\n\n3. Mada je Cjelovita kurikularna reforma obećavala rasterećenje učenika program fizike za osnovnu školu je, u odnosu na sadašnji kurikulum, proširen, a onaj za opće gimnazije, za koji smo se svi složili da je neobradiv u postojećim satnicama, nije dovoljno rasterećen. Vjerojatno je slično i s ostalim programima u srednjoj školi. Istovremeno se očekuje više istraživačke nastave koja traži dodatno vrijeme. Predlažem da se, kao u sadašnjem kurikulumu fizike za osnovnu školu, neke teme označe kao izborne, što znači da se mogu obraditi ako se stigne i ako ima interesa, ali ako nisu ispunjeni ti uvjeti ne moraju se obrađivati. Postoji još jedno rješenje koje bi svima pomoglo. Sastav učenika u razrednim odjelima u osnovnoj je školi iz godine u godinu sve heterogeniji i bilo bi dobro da postoji mogućnost da učenici koji teško savladavaju gradivo i koji su obično jako nesamostalni slušaju fiziku na manje zahtjevnoj razini od prosječne. Kao što bi bilo dobro da oni koji imaju interes i sposobnosti za proširivanje i produbljivanje sadržaja imaju nastavu na višoj razini jer i najbolji učenici bolje rezultate postižu uz pomoć učitelja. Grupe nisu rješenje jer ih je organizacijski nemoguće uskladiti, kao što dodatna i dopunska nastava nisu rješenje, što zbog manjka raspoloživih učionica, što zbog prevelike satnice učenika. Razredni bi odjeli trebali biti, najkasnije u sedmom razredu, formirani po sposobnostima i interesima učenika. Ne mora to biti rješenje za sve, ali u nekom se dokumentu Cjelovite kurikularne reforme treba školama dopustiti takvu mogućnost ako učiteljska i roditeljska vijeća smatraju da bi to unaprijedilo nastavu i pomoglo učenicima.\n\nOdgovor 4.3\nAd.3. Kurikulum treba prilagođavati suvremenim zahtjevima učenja i poučavanja. Zbog toga smo u osnovnoj školi dodali ishode koje deklarira TIMSS. Istodobno smo reorganizacijom tema, koje su bile obavezne po HNOS-u, u manji broj ishoda, smanjili njihovu širinu. Na taj način reduciran je znatan dio sadržaja koji se odnose na mjerenje duljine i mase, te na strujne krugove, a koji se detaljno poučavaju u Matematici, Prirodi i Tehničkoj kulturi. U novoj inačici za srednju školu dodatno rasterećenje je postignuto smanjivanjem broja podishoda i pretvaranjem velikog broja podishoda u izborne podishode. SRS se slaže da je u daljnjem procesu dorade kurikuluma potrebno raditi na dodatnom rasterećenju programa, a osnažiti istraživačku nastavu. Glede heterogenog sastava razreda, nastavnici će biti upućeni da potraže smjernice za rad u Okviru za  učenike s teškoćama i u Okviru za darovite. To su komplementarni dokumenti CKR-a koji usmjeravaju učitelje i nastavnike prema diferencijaciji  u svakodnevnoj nastavi. Svakako treba napomenuti da različite razine usvojenosti ishoda mogu pomoći nastavniku u radu s učenicima različitih interesa i potreba. \n\nPrilog 4.4\n\n4. Uvodni je dio dokumenta pisan nekako previše „pjesnički“ i sadrži tvrdnje koje su diskutabilne, a termini koji se koriste za isti pojam su različiti i zbunjuju. Na nekim dijelovima treba poraditi da se umanji taj pjesnički dojam i da se pojmovi usklade.\n\nOdgovor 4.4\nAd.4. U uvodnom dijelu napravili smo korekcije teksta u skladu s konkretnim primjedbama i prijedlozima dobivenim na stručnoj i javnoj raspravi.\n\nPrilog 4.5\n\n5. Nevjerojatno je da u silnim navođenjima ishoda svim učenicima bitna znanja nisu nigdje razrađena. Na primjer, zaštita od električnog udara se spominje vrlo manjkavo, i u kurikulumu fizike  i u kurikulumu tehničke kulture. Učenici neće naučiti osnovne mjere zaštite od električnog udara, da je struja iz gradske mreže puno opasnija kad je otpor ljudskog tijela smanjen (vodom) ili da se strujni može doživjeti i bez izravnog kontakta s vodom pod naponom, ako je taj napon visok. Predlažem da se znanja nužna u svakodnevnom životu u navođenju ishoda znanja bolje istaknu i da se točno naznači što učenici trebaju usvojiti, a ne da se to ovako manjkavo odradi. Dokaz manjkavosti mi je saznanje da ni dobar dio učitelja fizike nema pojma ni koliki je red veličine električnog otpora ljudskog tijela niti koliko se taj otpor smanjuje u dodiru s vodom. Jer to nisu nikada učili.\n\nOdgovor 4.5\nAd.5. Podishod koji glasi: “Na primjerima objašnjava opasnost od strujnog udara” te je naveden na najnižoj razini usvojenosti  ishoda A.8.4 u OŠ, podrazumijeva sve što ste naveli u Vašoj primjedbi.  Detalji koje spominjete ne mogu biti dio kurikuluma već dio metodičkog priručnika.\n\nPrilog 4.6\n\n6. Hitno treba provesti analizu opremljenosti škola i sredstva iz EU fondova početi koristiti za opremu onih koje oskudijevaju opremom nužnom za obavljanje istraživačke nastave.\n\nOdgovor 4.6\nAd.6. Aktivnosti predložene u prilogu nisu u nadležnosti SRS-a Fizika.\n\n\nPrilog 4.7\n\n7. Stručna usavršavanja koja se planiraju provesti trebaju biti organizirana smisleno jer je besmisleno organizirati, na primjer, osposobljavanje učitelja za primjenu digitalnih materijala u nastavi fizike ako on radi u učionici koja nema računalo. Ili za istraživačku nastavu ako on nema pribora za nju. Takva osposobljavanja demotiviraju i ostavljaju dojam da se obavljaju forme radi. Naša stručna osposobljavanja ne moraju biti skupa jer su ona naša obveza iz radnog odnosa. Najvažnije je da stručna usavršavanja koja se planiraju provesti zbog provođenja CKR imaju smisla i da nas obvezuju da provodimo istraživačku nastavu kad je god to moguće.\n\nOdgovor 4.7\nAd.7. Aktivnosti predložene u prilogu nisu u nadležnosti SRS-a Fizika.\n\nPrilog 4.8\n\n8. Davanje prevelike autonomije nastavnicima i učenicima bi možda imalo smisla da su obrazovni rezultati bolji nego što jesu. Ako nastavnik ima autonomiju u izboru redoslijeda obrade sadržaja tko će biti kriv ako on, na primjer, zbog neiskustva, izabere metodički loš redoslijed? Nastavni bi planovi morali biti obvezujući, uz rijetke i obrazložene promjene\n\nOdgovor 4.8\nAd.8.Cilj je Strategije obrazovanja i kurikularnih promjena napraviti pomake prema kvalitetnijem obrazovanju i boljim rezultatima. Jedan od alata je povećana autonomija, uz pretpostavku da nastavnici budu osposobljeni i pripremljeni za novi pristup, te uz samorazumljivu pretpostavku povjerenja prema djelatnicima u obrazovanju.  \n\nPrilog 4.9\n\n9. Korelacija s ostalim predmetima je u novim kurikulumima općenito slabo naznačena i uočavam ozbiljne propuste u novim kurikulumima. Po novom kurikulumu kemije se građa atoma obrađuje u osmom razredu, a u kurikulumu fizike u osmom razredu je prvi navedeni ishod na dobroj razini „Objašnjava elektriziranje tijela trljanjem na temelju građe atoma.“ Građu atoma, po novim kurikulumima, učenici do tada neće nigdje obraditi jer fizika u sedmom razredu i dalje govori o česticama, bez ulaženja u detalje njihove građe. Izgleda da autorima kurikuluma fizike nitko nije rekao da je građa atoma, koja se do sada obrađivala na kemiji u sedmom razredu, prebačena na osmi razred. \nPostojeći kurikulum fizike za osnovnu školu ima u svakoj temi navedene korelacije s ostalim predmetima. Jedina naznačena korelacija u predloženom kurikulumu je navedena u dodatku za 7. razred u kojem stoji da „Ishodi D. 7. 7. i D. 7.10 djelomično se ostvaruju kroz MPT Održivi razvoj.“ Ishod D.7.7. u razradi ishoda ima „Opisuje pojmove kinetičke i potencijalne energije. Povezuje rad i energiju. Analizira pretvorbe energije. Primjenjuje zakon očuvanja energije na primjerima pretvorbe energije. Određuje snagu.“, a ishod D.7.10. „Povezuje unutarnju energiju i toplinu. Objašnjava oblike topline (?). Analizira promjenu unutarnje energije.“ Međupredmetna tema Održivi razvoj, koja ima domene Povezanost (A), djelovanje (B) i Dobrobit (C) u trećem ciklusu korelaciju s fizikom spominje rijetko, konkretno u ishodima „III.A.3. Razmatra uzroke ugroženosti prirode.“, „III.B.2. Sudjeluje u aktivnostima koje promiču održivi razvoj u školi, lokalnoj zajednici i šire.“, „III.C.1. Može objasniti kako stanje u okolišu utječe na dobrobit.“ i „III.C.2. Navodi primjere utjecaja ekonomije na dobrobit.“ Slična bi se „korelacija“ s fizikom  vjerojatno pronašla i u drugim međupredmetnim temama. Ali je izostala korelacija između predmeta. Nije riješen čak ni spor koji termin koristiti, decimalni zarez ili decimalnu točku. Učitelji neće moći uskladiti ovakve propuste, a i besmisleno je da se oni „dogovaraju“ što bi kada obrađivali. Ovakvih propusta vjerojatno ima još i dok se svi ne uklone kurikulumi nisu spremni za upotrebu.\n\nOdgovor 4.9\nAd.9.SRS se slaže s primjedbom da su korelacije među predmetima nedovoljno usklađene ili je ponekad koreliranje izostalo. SRS će se zalagati za usklađivanje kurikuluma različitih predmeta u daljnjem procesu razrade.\n\nPrilog 4.10\n\n10. Ekspertnu radnu skupine treba proširiti stručnjacima iz STEM područja kojima je jasna problematika tih struka i imaju ideje kako svoje područje unaprijediti.\n\nOdgovor 4.10\nAd.10. Problematika navedena u prilogu nije u nadležnosti ovog SRS-a.. \n\nPrilog 4.11\n\n11. Povjerenje učitelja u reforme koje se svode na popise dobrih želja bez pravih recepata za ostvarivanje tih želja je ozbiljno poljuljano. Reforma koja se svodi na hiperprodukciju dokumenata koje rijetki učitelji detaljno čitaju i koji ne daju prave recepte za uspjeh neće uspjeti. Predlažem da se više radi na točno propisanim receptima, a ne samo na zadovoljavanju neke nove forme i stalnom izmišljanju neke nove tople vode.\n\nOdgovor 4.11\nAd.11.Pretpostavka Cjelovite kurikularne reforme je aktivno sudjelovanje učitelja i nastavnika uz ulaganje znatnih sredstava, energije i vremena u njihovo osposobljavanje za promijenjene uvjete i zahtjeve. Uz ostalo, to podrazumijeva detaljno aktivno čitanje i propitivanje kurikularnih dokumenata. Dodatno, bit će potrebno uspostaviti kanale komunikacije između nastavnika koji najbolje vide manjkavosti kurikuluma  i tijela koje će permanentno raditi na njegovoj dogradnji i poboljšanjima. Nastavnici i učitelji trebaju postati su-kreatori pravih recepata za uspjeh.\n\nPrilog 4.12\n\n12. Troškovnik CKR treba biti javan. I za svaki bi trošak trebalo navesti ishode koji su njime postignuti. Detaljno, a ne općenito. Ako su to stručna usavršavanja treba navesti što je to točno njima postignuto i zašto se ne mogu obaviti na našim stručnim aktivima koji se mogu organizirati bez ikakvog troška.\n\nOdgovor 4.12\nAd.12.SRS nije nadležna za troškovnik CKR. \n\nPrilog 4.13\n\n13. Nikako ne usvojiti nove kurikulume dok se struka ne složi oko njih i dok se ne obave izmjene koje će ih učiniti boljima i smislenijima nego što su ovi prijedlozi.\n\nOdgovor 4.13\nAd.13.SRS nije nadležna za usvajanje kurikularnih dokumenata."]
[6,"Vladimir Paar","Prijedlog Nacionalnog kurikuluma nastavnoga predmeta Fizika",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Akademik Dario Vretenar\nE-pošta: vretenar@phy.hr\nizv. prof. dr. sc. Tamara Nikšić\nE-pošta: tniksic@phy.hr\nFizički odsjek Prirodoslovno-matematičkog fakulteta\nSveučilište u Zagrebu\n\nRecenzija prijedloga cjelovite kurikularne reforme s naglaskom na područje prirodoslovlja i predmet fiziku – prilog stručnoj raspravi\n\nRecenziju smo podijelili u tri dijela. U prvom dijelu dajemo opće napomene koje se uglavnom odnose na neusklađenost dokumenata cjelovite kurikularne reforme sa zakonodavnim okvirom sustava odgoja i obrazovanja u Republici Hrvatskoj, u drugom dijelu se nalaze primjedbe vezane uz kurikulum područja prirodoslovlja, dok se u trećem dijelu nalazi osvrt na predmetni kurikulum fizike. Budući da su dokumenti cjelovite kurikularne reforme međusobno usko vezani i isprepleteni, recenzija ne može biti strogo odijeljena po dokumentima.\n\nOpće napomene\n\n1. Dokumenti cjelovite kurikularne reforme nisu usklađeni sa zakonodavnim okvirom odgoja i obrazovanja u Republici Hrvatskoj \n\nPredloženi dokumenti vezani uz Cjelovitu kurikularnu reformu (CKR) sastoje se od Okvira nacionalnoga kurikuluma (ONK), nacionalnih kurikuluma za pojedine razine i vrste odgoja i obrazovanja (5 dokumenata), nacionalnih kurikuluma područja (7 dokumenata), kurikuluma međupredmetnih tema (7 dokumenata), predmetnih kurikuluma (29 dokumenata), te okvira za vrednovanje, rad s učenicima s poteškoćama i rad s darovitim učenicima (3 dokumenta).  Sveukupno se radi o 52 dokumenta od otprilike 3000 stranica. Iako je praktički nemoguće detaljno proučiti tako opsežnu dokumentaciju, već površnim pregledom razvidno je kako dokumenti cjelovite kurikularne reforme nisu usklađeni s važećim propisima koji reguliraju područje odgoja i obrazovanja. Naime, Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi kao temeljne podzakonske akte propisuje nacionalni kurikulum (u nadležnosti Ministra), nastavne planove i programe (u nadležnosti Ministra) te državni pedagoški standard (u nadležnosti Sabora). Sadržaj sva tri dokumenta propisan je Zakonom, kao i njihova uloga u obrazovnom procesu. \n\nPrimjerice, Okvirom nacionalnog kurikuluma se definiraju načela organizacije odgoja i obrazovanja, načela učenja i poučavanja, te načela vrednovanja, iako su ciljevi i načela odgoja i obrazovanja u Republici Hrvatskoj definirani člankom 4. Zakona. \n\nKao posebno problematično, izdvaja se potpuna orijentacija na ishode učenja i zanemarivanje sadržaja pojedinih predmeta što se uglavnom obrazlaže autonomijom nastavnika koji bi sam trebao odabrati na koji način i kojim redosljedom će učenici ostvarivati zadane ishode. Međutim, Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama spominje autonomiju samo u čl. 4., st. 2., alineja 5. («odgojno-obrazovna djelatnost u školskoj ustanovi temelji se na autonomiji planiranja i organizacije te slobodi pedagoškog i metodičkog rada prema smjernicama hrvatskog nacionalnoga obrazovnog standarda, a u skladu s nacionalnim kurikulumom, nastavnim planovima i programima i državnim pedagoškim standardima»), odnosno zakonodavac jest predvidio određeni stupanj autonomije škola i nastavnika, no svakako ne u mjeri koju predviđa cjelovita kurikularna reforma. Nije naodmet spomenuti da bi ovakve ideje bile u neskladu i sa Zakonom o prosvjetnoj inspekciji, kao i sa Zakonom o stručno-pedagoškom nadzoru. U Okviru nacionalnog kurikuluma čak se navodi «Ovako određen Nacionalni kurikulum ima znatno šire značenje od dosad uvriježenih nastavnih planova i programa u Republici Hrvatskoj», međutim nastavni planovi i programi nisu uvriježeni, oni su naprosto propisani Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednoj školi (čl. 27. Zakona). Čak i kada bismo zanemarili neusklađenosti sa zakonodavnim okvirom, treba napomenuti kako škole ipak nisu sveučilišta, a učenici nisu studenti. Iako je nesporno da mora postojati određeni stupanj autonomije u pedagoškom i stručnom radu (kao što Zakon i propisuje),   razumno je očekivati da će stupanj takve autonomije biti najniži u primarnom, nešto viši u sekundarnom, a najviši u  tercijarnom obrazovanju. Naprosto, radi se o tome da su"}},"Primljeno na znanje",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Odgovor 3.1\nPoštovani, SRS za izradu Prijedloga nacionalnog kurikuluma nastavnog predmeta Fizika zahvaljuje na sudjelovanju u raspravi i Vašem prilogu. \nRadi se o tekstu identičnom onome koji su autori bili poslali na stručnu raspravu [1]. Također, budući da se ne odnosi samo na predmet Fiziku, tekst je upućen je i drugim radnim skupinama. Naša stručna radna skupina razmatrala je, komentirala  i uvažila mnoge konkretne i konstruktivne primjedbe vezane za predmet Fizika. To je opisala u očitovanju na stručnu raspravu [2] te implementirala u novi prijedlog kurikuluma [3]. Iako se autori nisu niti osvrnuli na nove dokumente, nego su ignorirajući očitovanje SRS-a na njihove primjedbe, poslali potpuno isti tekst i na javnu raspravu, pokušat ćemo komentirati neke od glavnih teza iz napisa koje se posredno ili neposredno tiču fizike. Pritom ćemo navode iz teksta autora označavati kurzivom.\n- Kao posebno problematično, izdvaja se potpuna orijentacija na ishode učenja i zanemarivanje sadržaja pojedinih predmeta.\nZa razliku od tradicionalne predavačke nastave u kojoj nastavnik zauzima centralno mjesto i učenicima iznosi sadržaj predmeta, obrazovanje temeljeno na ishodima usmjereno je prema učeniku. U tom smislu radi se odmak od definiranja zadataka koji odgovaraju na pitanje „Što nastavnik mora učiniti da bi se ostvario nastavni cilj?“ ka definiranju ishoda učenja koji odgovaraju na pitanje „Što se očekuje od učenika da može učiniti na kraju perioda učenja?“. Ishodi ne isključuju sadržaj, već sasvim suprotno uključuju sadržaj kao jednu od dvije nužne komponente. Druga komponenta ishoda jest aktivni i precizan glagol kojim izričemo aktivnost – vidljivu, mjerljivu i podložnu vrednovanju uz pomoć objektivnih metoda. Na taj način moguće je vrednovati ne samo rad učenika, već i rad nastavnika, što predstavlja jedan od glavnih razloga za uvođenje ishoda u većinu europskih kurikuluma. Konačno, naš važeći Nastavni plan i program za osnovnu školu [4] također se temelji na ishodima. Inačice ciljno (ishodovno) usmjerenoga kurikuluma ostvaruju se u hrvatskom školskom sustavu već desetljećima, a posebno se u osnovnoj školi razvija ishodovni kurikulum od samostalnosti Republike Hrvatske uključujući i HNOS. \n- Ideja autora kako se makrokonceptima daje okvir za interdisciplinarnost  lako se može tumačiti kao namjera objedinjavanja pojedinih predmeta u jedan «interdisciplinarni» predmet pod nazivom prirodoslovlje (eng. science) za što nema nikakvog temelja u razvoju moderne znanosti.\nIako se u dokumentima nigdje ne spominje uvođenje predmeta Prirodoslovlje ova tvrdnja zaslužuje komentar. Istina je da velika većina europskih zemalja ima integrirani predmet Science (vidi kartu na str 60 u radu [5]) kroz osam ili čak deset razreda školovanja, nakon čega se uvode predmeti Fizika, Kemija, Biologija, Znanost o Zemlji. Sve te zemlje znatno su razvijenije od Hrvatske pa se stoga ne slažemo s tvrdnjom o neutemeljenosti spomenutog pristupa u okvirima moderne znanosti. Predmet pod nazivom Priroda ili Poznavanje prirode (eng. science) ostvaruje se u 5. i 6. razredu osnovne škole više od pola stoljeća i još danas. \n- Ni uz najbolju volju, u očekivanjima prirodoslovnog područja nismo uspjeli pronaći poveznicu s ogromnom većinom ishoda predmetnog kurikuluma fizike (npr. iz područja mehanike, elektriciteta, magnetizma, optike, valova).\nTakvu ocjenu trebalo je potkrijepiti barem jednim primjerom, što autori teksta nisu učinili. S druge strane promakla im je bitna činjenica, a to je da, za razliku od postojećih planova i programa za osnovne škole, po prijedlogu kurikuluma prirodoslovnog područja [6], sadržaji fizike ulaze u nastavu već od prvog razreda osnovne škole, što je zapravo velika novost u smislu poticanja STEM područja. \n- Očekivanja u četvrtom i petom ciklusu odnose se na sve vrste srednjih škola, dakle trogodišnje strukovne, četverogodišnje strukovne i gimnazije. Međutim, autore to nije spriječilo da očekivanja podignu na razinu tercijarnog obrazovanja.\nAutori teksta sugeriraju da su očekivanja u prijedlogu kurikuluma previsoka. O neutemeljenosti njihove"}}]
[7,"Anica Hrlec","Prijedlog Nacionalnog kurikuluma nastavnoga predmeta Fizika","Poštovani,\nod dana kada je dokument stavljen na javno savjetovanje 22. srpnja 2016. godine,\npa do 1. rujna 2016. godine objavljena su samo dva komentara na dokument.\nJedan od razloga nekomentiranja dokumenta je vrijeme otvaranja savjetovanja,\nu ljetnim mjesecima kada su u tijeku godišnji odmori.\nS obzirom na važnost kurikularnih dokumenata predlažem da se vrijeme savjetovanja produži barem do \nstudenoga mjeseca 2016. te na adekvatniji način u javnosti promovira sudjelovanje u savjetovanju putem medija i sl.\nUnaprijed Vam zahvaljujem,\nAnica Hrlec.","Primljeno na znanje","Poštovana, SRS za izradu Prijedloga nacionalnog kurikuluma nastavnog predmeta Fizika zahvaljuje na sudjelovanju u raspravi i Vašem prilogu. \nKao što Vam je poznato organiziranje javnog savjetovanja ne spada u nadležnost SRS-a za Fiziku."]
[8,"Ante Ivčević","Prijedlog Nacionalnog kurikuluma nastavnoga predmeta Fizika","Fizika je temeljna prirodna znanost te je ključna za ostale prirodne i tehničke znanosti. U fizici je pokus neizostavan dio nastave te se kabineti moraju opremiti, a dok se to ne dogodi valja koristiti video reprodukcije pokusa. Uz pokuse bitna je diskusija o konceptima, tražiti i dobiti ideje od samih učenika kako su pojmili određeni fizikalni koncept. Mislim da je formaliziranje koncepta bitno, ali ipak bi trebalo biti sekundarno. Satnica od 2 sata tjedno bi trebala biti obavezna za sve gimnazijalce, zbog općekulturne vrijednosti koju fizika nosi, zbog važnosti fizike u prirodnim i biomedicinskim znanostima te zbog filozofsko-humanističke važnosti razvoja fizikalne misli kroz prošlost te sadašnjost i budućnost. Dodatna satnica za izborne sadržaje bi trebala biti za one učenike koji se spremaju za studij fizike i tehničkih znanosti. Sve manje od te satnice je premalo pa ako nismo spremni prionuti kvalitetnom razumijevanju fizike onda je za susret s osnovnim pojmovima i veličinama dovoljna satnica iz osnovne škole. Učenici se sustavno trebaju poticati na osmišljavanje pokusa te prezentiranje svojih vlastitih ideja, fizika je više nego kreativna i dinamična znanost.","Primljeno na znanje","Poštovani, SRS za izradu Prijedloga nacionalnog kurikuluma nastavnog predmeta Fizika zahvaljuje na sudjelovanju u raspravi i Vašem prilogu. \nKod izrade Prijedloga Nacionalnog kurikuluma nastavnoga predmeta Fizika uvelike se vodilo računa o važnosti pokusa u nastavi fizike. Stoga je u svakoj godini poučavanja i učenja fizike definiran ishod: Istražuje fizičke pojave koji je graduiran po godinama učenja fizike, odnosno odgojno-obrazovnim ciklusima počevši sa sedmim razredom osnovne škole. Diskusija o konceptima naglašena je u navedenom ishodu i u ishodu Rješava fizičke probleme. Kurikulum je osmišljen za sadašnju satnicu fizike u osnovnim školama, gimnazijama i srednjim strukovnim školama, bez promjene broja sati fizike."]