{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":4,"n_cols":6,"rows_kept":4,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnošću o Metodološkom priručniku za izradu prijedloga predmetnih kurikuluma"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Društvo profesora hrvatskoga jezika","METODOLOŠKI","dr. sc. Srećko Listeš\nHercegovačka 34\n21000 Split\ne-pošta: srecko@srecko-listes.com\n\nviši savjetnik za Hrvatski jezik\nAgencija za odgoj i obrazovanje\nPodružnica Split\nTolstojeva 32\n21000 Split\ne-pošta: srecko.listes@azoo.hr\n\nSplit, 19. kolovoza 2016.\n\n\nMetodološki priručnik za izradu predmetnih uputnika\n(javna rasprava)\n\n\nOPĆE NAPOMENE\n\nU sklopu kurikulne/uputnične promjene sastavljen je Metodološki priručnik za izradu prijedloga predmetnih kurikuluma (dalje: Priručnik), namijenjen članovima stručnih radnih skupina, čija je zadaća sastaviti prijedloge kurikula općeobrazovnih predmeta. Kurikulnom promjenom tek je tijekom procesa blago spominjana i nužnost promjena u strukovnom obrazovanju jer su to stalni zahtjevi udruga poslodavaca i Hrvatske gospodarske komore. Priručnik je tijekom djelovanja stručnih radnih skupina mijenjan. U njemu nedostaju poglavlja o procesu zaključivanja/potvrde, načinima ispitivanja točnosti, objektivnosti i vjerodostojnosti dokumenata (u tomu su smislu možda predviđene rasprave i konzultativno-recenzentski postupci, ali javnost nema uvida u ocjene konzultanata stručnih radnih skupina). Načini unaprjeđivanja/testiranja metodologije također nisu predviđeni Priručnikom, već se sastavljači oslanjaju na odluke Poslodavca (MZOS-a) i uvođenje eksperimentalnih provedaba u osnovnim i srednjim školama. O eksperimentalnim provedbama u dokumentu nema podataka. O eksperimentalnim provedbama govori se i najavljuje u nekim odlukama, iza kojih, očito je, ne stoji Poslodavac jer do dana pisanja ovoga teksta MZOS nije izvijestio hrvatske građane o svojim odlukama u svezi s eksperimentalnom provedbom. To poglavlje mora biti dijelom baš ovoga priručnika.\n\nPOGLAVLJA\n\nUvod\n\nNe smatramo dobrim navikavati se na promjene „u hodu“. Već u uvodnomu dijelu Priručnika piše: „Oznaka o inačici 1.2. ukazuje na razvojnu prirodu Metodološkog priručnika koji tijekom procesa doživljava promjene slijedom našeg zajedničkog rada.“ Dobro je, prirodno i produktivno zajednički raditi, ali za neke etape u procesu mora odgovarati ona osoba koja je odradila određenu zadaću pa je neprihvatljivo da Priručnik doživljava promjene samo zato jer nije bio ispočetka pomno osmišljen, planiran i sastavljen. Ovako izgleda kako su promjene unesene nakon oluje ideja članova stručnih radnih skupina.\nKoliko god se trudili oko definiranja pojma „daroviti“ ni u teoriji ni u hrvatskoj školskoj praksi još nije odgovoreno na to pitanje ili skup pitanja pa bi bilo korisnije rabiti naziv (osobito) motivirani ili sl.\nOsnovne informacije o Cjelovitoj kurikularnoj reformi\nPriručnik donosi „neke (...) osnovne smjernice“, a trebao bi donijeti temeljne smjernice, a ne samo „neke“, što i u ovomu poglavlju ukazuje na nesigurnost sastavljača Priručnika. Smjernice su većim dijelom sastavljene od uobičajenih politiziranih formula, a nigdje se ne spominje razvoj kulture rada i učenja.\nTemeljna organizacijska struktura i dosadašnje aktivnosti u okviru Cjelovite kurikularne reforme\nU Priručniku je ovo poglavlje višak. Ovakav tekst može biti izvješće ili dijelom izvješća koje voditelji kurikulne promjene trebaju pisati nadležnomu ministarstvu.\nO izboru članova stručnih radnih skupina dalo bi se raspravljati, iako smatramo da je većina zaslužila svoje mjesto u sastavu svojih stručnih radnih skupina.\n\n\nSastav kurikularnih dokumenata\n\nU ovomu se poglavlju najavljuju i najveći problemi: razrada ishoda učenja (u dokumentaciji se oni nazivaju odgojno-obrazovni ishodi) i opisi razine usvojenosti ishoda učenja.\nNadalje, navedeno je da je međupredmetna tema Zdravlje, sigurnost i zaštita okoliša (NOK) podijeljena na dvije. Kako se u ovomu slučaju prekršio NOK, mogla je biti uključena i međupredmetna tema Medijska kultura.\nSpominju se samo općeobrazovni predmeti. Strukovne se škole ne spominju, a strukovni su predmeti također nastavni predmeti za koje valja napisati kurikule (istina, već su napisani, ali ih nitko ne spominje kao da ne postoje kurikuli strukovnih škola i za općeobrazovne i za strukovne predmete).\n\nRazvoj kurikularnih predmeta\n\nNa str. 11. Priručnika piše: „Proces razvoja kurikularnih dokumenata u okviru Cjelovite kurikularne reforme zamišljen je kao: uključiv, demokratičan i suradnički proces“. Prvo, nejasno je što ovdje znači riječ „uključiv“ (koga ili što se uključuje?). Drugo, s ovom izjavom iz Priručnika ne slažu se organizirani prosvjedi ljudi koji o kurikulnoj promjeni znaju malo ili ništa, hoću-ne ću ostavke i beskrajni javni govori i pisma, ali i ljutnja i nestručni odgovori na stručnu raspravu (ovdje mislimo na SRS za Hrvatski jezik).\n'SRS trebaju polaziti od procjene postojećeg stanja u odgojno-obrazovnoj praksi'. Malo je reći da je ovo dvojben iskaz jer se stručni rad ne smije svesti na čula-rekla-kazala metodu, nego na istraživanje i znanstvenu evaluaciju istraživanja. Primjeri sjajnih, stručnih i znanstvenih, istraživanja mogu se naći u izdanjima Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja, što dokazuje kako se u Hrvatskoj može odraditi kvalitetno istraživanje i znanstvena obradba podataka.\n\nPredmetni kurikulum: upute za pripremu i pisanje\n\nSmjernice za nastavnike praktičare napisane su tako da ih nitko ne može razumjeti. Primjerice: „U Okviru nacionalnog kurikuluma ona se iskazuju kroz viziju odnosno očekivanja od mladih osoba nakon cjelokupnog školovanja te konceptualizaciju generičkih kompetencija koje treba razvijati na svim razinama i vrstama obrazovanja.“ Što se željelo postići ovakvim diskursom? Razumijevanje sigurno ne!\nI autori Priručnika se olako služe izrazom „suvremene znanstvene spoznaje“. U svakoj struci postoji referentna literatura i na nju se treba pozivati. Ovako, prema sastavljačima Priručnika, suvremene znanstvene spoznaje „određuju konceptualizaciju i izradu kurikuluma predmeta te organizaciju i pristupe učenja i poučavanja predmeta“. Uz velike leksičke i gramatičke propuste u ovomu navodu, jasno je da ova uputa navodi članove SRS-a pogrješnim putovima.\nOpis odgojno-obrazovnih ciljeva učenja i poučavanja predmeta dobro je napisan. Bilo bi poželjno proširiti ovaj kratki odlomak kako bi članovi SRS-a bolje i preciznije uočili što ciljevi omogućuju i iz čega proizlaze, a to nisu samo okviri zadani pripadajućim područjem i teorijskim opisom predmeta, već oni trebaju biti i društveno opravdani, imati razvojne tendencije itd.\nU opisu „domena/koncepata“ narušena je hrvatska srednjoškolska tradicija, ali dopuštena je i sloboda članovima SRS-a u izboru stručne i znanstvene literature i drugih polazišta u izgradnji nacrta svojega predmeta. To je u konačnici rezultiralo prevelikim brojem prijepora i otpora prijedlozima kurikula nekih nastavnih predmeta.\nRazine usvojenosti svakako valja izbrisati. Autori Priručnika svjesni su kako razine usvojenosti mogu izazvati probleme u praksi: „Važno je naglasiti da kategorije i opisi razina usvojenosti pojedinoga ishoda ne predstavljaju školske ocjene“. Ova je napomena vrlo važna i jedan od razloga da se razmisli o brisanju razina usvojenosti iz kurikula. Oko razina usvojenosti mogu se voditi akademske rasprave, no smatramo da je njihovo uvođenje na ovakav način nelogično i popločava put u pakao dobrim namjerama. Pravilno sastavljeni ishodi, vjerujemo, sami po sebi određuju razinu budući da ishod precizno zahtijeva aktivnosti učenika i učitelja/nastavnika i okolnosti u kojima se te aktivnosti ostvaruju. Ako je učenik ostvario sve ishode, što se zahtijeva Prijedlogom, završio je određeni ciklus, odnosno predmetni program. Ocjena se izvodi kriterijima vrjednovanja i ocjenjivanja pa su razine usvojenosti put prema administriranju i nezadovoljstvu učitelja/nastavnika i istinski višak u metodologiji i dokumentu.\nU Priručniku se rabe tzv. neaktivni glagoli („usvojenosti znanja“, „usvojenosti odgojno-obrazovnih ishoda“). Ne mislimo da iz školstva treba protjerati nepoćudne glagole, ali ako se inzistira na tzv. aktivnim glagolima, onda bi njih trebali rabiti i sastavljači Priručnika.\nPriručnikom se zalaže za „veću autonomiju“, ali ishodi su tako razrađeni, što je pojačano tablicama razina usvojenosti, da se o autonomiji nastavnika i škola ne može ni razmišljati ni govoriti. Sve je zadano!\nBudući da prezent nije tako jednoznačno glagolsko vrijeme kako mnogima izgleda, smatramo da je aktivnost bolje izraziti infinitivom.\nPriručnik savjetuje pisanje preporuka za ostvarivanje ishoda. Time se još više guši sloboda i autonomija nastavnika („Preporuka može sadržavati smjernice kojima se naglašava važnosti nekih elemenata ishoda.“). Koliko nam je poznato važni su ciljevi predmeta i početni/opći ishodi učenja za svako nastavno područje. Uz ove preporuke Priručnikom se zahtijeva od članova SRS-a pisanje poglavlja koja ne trebaju biti dijelom kurikula: Iskustva učenja, Uloga učitelja i nastavnika, Materijali i izvori, Okruženje, Određeno vrijeme, Grupiranje djece. Ovo su mogući podnaslovi u stručnoj i znanstvenoj literaturi koja će, sigurno, biti objavljena pa su u kurikulu višak, zapravo i smetnja jer se sve razvija pa tako i okruženje, materijal i izvori i sl.\nŠto se tiče zaključivanja ocjena, o tomu ne treba pisati u kurikulu jer zaključivanje ocjena određuje zakon i pripadajući propisi.\n\nZAKLJUČAK\n\n1. Priručnik treba ustrojiti kao jasan i dovoljno otvoren alat članovima stručnih radnih skupina svih nastavnih predmeta, općeobrazovnih i strukovnih.\n2. Priručnik treba jezično prilagoditi svrsi.\n3. Treba izostaviti nepotrebna poglavlja i odlomke u poglavljima: one dijelove koji su upućivački u smislu opće didaktike i pojedinačnih metodika nastave jer te tekstove trebaju pisati stručnjaci pojedinih područja; također, treba izostaviti sve dijelove teksta koji se odnose na propise jer pisanje propisa nije zadaća sastavljača Priručnika.\n4. Valja napisati ona poglavlja koja nedostaju (vidjeti u Općim napomenama ovoga teksta).\n5. Svakako izostaviti zahtjev za pisanjem razina usvojenosti/razradbenih ishoda."]