{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":7,"n_cols":6,"rows_kept":7,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnošću o Metodološkom priručniku za izradu kurikuluma međupredmetnih tema "]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Karmila marusic","METODOLOŠKI",")   Primjedbe na cijeli koncept međupredmetnih tema:\n-     Nije definirano tko, kada i gdje će se one provoditi. Time se, osim organizacijske zbrke koju bi mogle izazvati, otvara veliki nedefinirani prostor u kojem bi se djeca uključivala u razne sadržaje i aktivnosti, a bez uvida i suglasnosti roditelja.\nTreba zahtijevati da oni sadržaji međupredmetnih tema koji već nisu dio redovnih predmeta budu izbornog karaktera i da roditelji trebaju dati suglasnost za svoje dijete. To je u skladu sa zakonom i dosadašnjom praksom u školama (dobrovoljno sudjelovanje u izbornim predmetima te izvannastavnim i izvanškolskim aktivnostima).\n-     Na roditeljskoj pisanoj suglasnosti posebno treba inzistirati u sadržajima koji imaju istaknutu odgojnu i svjetonazorsku dimenziju – primjerice u spolnom odgoju u temi Zdravlje i aktivizmu nevladinih udruga u Građanskom odgoju (v. dolje zašto). U protivnom radi se o kršenju čl. 64 Ustava RH koji kaže da „roditelji imaju pravo i slobodu samostalno odlučivati o odgoju svoje djece“, kao i o nepoštivanju načela demokracije i pluralnosti.\n-     U prijedlogu su zanemarene nacionalne vrijednosti domoljublja i hrvatski nacionalni identitet, te općeljudske vrijednosti kao što su etičnost, moralnost i vrijednosti braka i obitelji. Prijedlog više stremi nekom nedefiniranom interkulturalnom, kozmopolitskom i moralno relativističkom duhu.\n-     Broj međupredmetnih tema je prevelik, većina njih tiče se građanskog odgoja, te bi to trebalo objediniti. Postavlja se i pitanje izbora međupredmetnih tema, zašto među njima npr. nema prve pomoći, domaćinstva i mnogih drugih korisnih sadržaja?\n2)   Primjedbe na koncept međupredmetne teme Zdravlje:\n-     Prijedlog je usko ograničen na medicinsko-tehnički, javnozdravstveni aspekt zdravlja (npr. na „reproduktivno zdravlje“). No, budući da škola nije ambulanta ili poliklinika već odgojno-obrazovna ustanova ona bi trebala djelovati preventivno, na primarno ponašanje mladih, a ne svesti se na sprečavanje i liječenje posljedica neodgovornog ponašanja.\n-     Ne uzimajući u obzir cjelovitost ljudske osobe, ovakav prijedlog ne može biti učinkovit. Tek cjeloviti pristup u kojem djeca i mladi izgrađuju svoje stavove i vrijednosti indirektno se pozitivno odražava i na njihovo tjelesno zdravlje, a isto tako i na njihovo emotivno, socijalno, mentalno i duhovno zdravlje. Direktni put, usvajanje „zdravih životnih navika“ a bez odgoja za vrijednosti u praksi ne funkcionira.\n-     Osobito je neprihvatljivo što se tako važno odgojno područje ljudske spolnosti u ovom prijedlogu svodi na brigu o reproduktivnim organima, kontracepcijsku zaštitu i cjepiva. Ponekad se čini da se ne radi o ljudima, već npr. o kunićima – kako među njima spriječiti bolesti, cijepiti ih i sl. Dojam je da su ga sastavljali javnozdravstveni djelatnici a ne pedagoški stručnjaci, te da iza njega stoji interes farmaceutskog lobija.\n-     Čak je i pojam „odgovornoga spolnog ponašanja“ sužen na uporabu „zaštite“. Primjena takvih tehnicističkih programa u svijetu temeljenih na prezervativima pokazuje da oni ne donose rezultate i da situaciju sa spolno prenosivim bolestima i tinejdžerskim trudnoćama čine još lošijom.\n-     Iz prijedloga nije vidljivo da se on temelji na potpunim stručnim činjenicama. Mladima se nameću nedefinirani pojmovi poput „pouzdane zaštite“ ili „zaštićenog odnosa“, dok im se selektivno prešućuju neki podaci kao što su: kolika je zapravo pouzdanost najčešćih kontracepcijskih sredstava (npr. ne kaže se da ona za prezervativ iznosi samo 85% te da on ne pruža zaštitu protiv HPV-a), koji je princip djelovanja tih sredstava, nuspojave, mogućnost abortivnog djelovanja, štetan utjecaj na zdravlje i plodnost itd.\n-     Trudnoća se uvijek spominje kao „neželjena“, čime se pridjev „neželjeno“ veže i implicira uz novi život i podsvjesno kod mladih stvara negativnu sliku o djetetu.\n-     Ne govori se o suvremenim spoznajama o početku života i o razvoju djeteta od začeća nadalje. Također se prešućuje tema pobačaja, osim ako se ne podrazumijeva da i on spada u „brigu za reproduktivno zdravlje“?\n-     Djecu i mlade se u više navrata upućuje gdje da „potraže stručnu pomoć“ i da idu na liječničke i ginekološke preglede, dok se u cijelom prijedlogu uopće ne spominju roditelji tj. da bi se odlazak stručnim službama i liječniku trebao odvijati uz znanje i dogovor s roditeljima!\n-     U temama spolnosti izostavljena je integracija u program vjeronauka u kojem se opširno obrađuje područje ljudske spolnosti.\n-"]
[2,"STANKO KERETA","METODOLOŠKI","Koplja se najviše lome oko građanskog odgoja, zdravlja i povijesti. To su temelji pojedinca, obitelji, društva i države. Oni daju identitet i znakom su raspoznavanja istih: pojedinca, obitelji, društva i države. Zato pametan gradi na stijeni, a izbjegava pijesak i blato. Na čemu grade autori 'kurikularne' reforme? Jesu li odabrali podlogu? Od čega su temelji?\nČudan je pristup cijeloj kurikulnoj reformi. Sve je postavljeno ''kao da se zna'' što se želi postići. Pitanje je tko zna jer, tko zna taj vodi. Zato ne smije biti tajnih, neizrečenih ciljeva. Ovo što je izrađeno samo je šminkanje postojećeg; koje ne valja - zato ga i treba mijenjati! Voditelji 'reforme' kažu: Sve radi struka! Čija? I do sada je radila pa što imamo? Mi želimo odgajati svoju djecu!\nNe oslobađajte nas, roditelje, ustavnog prava da odgajamo djecu u svom, obiteljskom duhu i tradiciji! Djeca su naša, a ne državna! Država ne odgaja, ona obrazuje, Francuska revolucija je evoluirala! Državu, u ovom slučaju, predstavljaju povlakači konaca koji namjere i ciljeve nisu izrekli! Uključite pametne glave širih pogleda, znanstvenike koji će definirati i predložiti izvore i ciljeve. Iznesite to na razumljiv i poopćen način. Dakle, postavite temelje kako bi se mogla ocijeniti njihova nosivost. Ne podmećite kukavičja jaja pričom o struci. To je specijalistički pristup! Gdje je i što je opća slika? Tko ju stvara? \nZa izradu temelja građanskog odgoja, zdravlja i povijesti predlažem Opću sustavnosnu teoriju uz sintezološki pristup. O prijedlozima postavki treba temeljita strukovna i javna rasprava. \nNositelji 'reforme' skrivaju se iza Strategije i Hrvatskog Sabora, a što je urađeno po njoj osim donošenja kukavičjih jaja? Strategija ne daje smjer, sadržaj, pristup već vremenske, materijalne i ine ciljeve i okvire. \n(O Općoj sustavnosnoj teoriji i sintezološkom pristupu kod emeritusa prof.dr. Igora Čatića)"]
[3,"leopold đurić","METODOLOŠKI","1)   Primjedbe na cijeli koncept međupredmetnih tema:\n-     Nije definirano tko, kada i gdje će se one provoditi. Time se, osim organizacijske zbrke koju bi mogle izazvati, otvara veliki nedefinirani prostor u kojem bi se djeca uključivala u razne sadržaje i aktivnosti, a bez uvida i suglasnosti roditelja.\nTreba zahtijevati da oni sadržaji međupredmetnih tema koji već nisu dio redovnih predmeta budu izbornog karaktera i da roditelji trebaju dati suglasnost za svoje dijete. To je u skladu sa zakonom i dosadašnjom praksom u školama (dobrovoljno sudjelovanje u izbornim predmetima te izvannastavnim i izvanškolskim aktivnostima).\n-     Na roditeljskoj pisanoj suglasnosti posebno treba inzistirati u sadržajima koji imaju istaknutu odgojnu i svjetonazorsku dimenziju – primjerice u spolnom odgoju u temi Zdravlje i aktivizmu nevladinih udruga u Građanskom odgoju (v. dolje zašto). U protivnom radi se o kršenju čl. 64 Ustava RH koji kaže da „roditelji imaju pravo i slobodu samostalno odlučivati o odgoju svoje djece“, kao i o nepoštivanju načela demokracije i pluralnosti.\n-     U prijedlogu su zanemarene nacionalne vrijednosti domoljublja i hrvatski nacionalni identitet, te općeljudske vrijednosti kao što su etičnost, moralnost i vrijednosti braka i obitelji. Prijedlog više stremi nekom nedefiniranom interkulturalnom, kozmopolitskom i moralno relativističkom duhu.\n-     Broj međupredmetnih tema je prevelik, većina njih tiče se građanskog odgoja, te bi to trebalo objediniti. Postavlja se i pitanje izbora međupredmetnih tema, zašto među njima npr. nema prve pomoći, domaćinstva i mnogih drugih korisnih sadržaja?\n2)   Primjedbe na koncept međupredmetne teme Zdravlje:\n-     Prijedlog je usko ograničen na medicinsko-tehnički, javnozdravstveni aspekt zdravlja (npr. na „reproduktivno zdravlje“). No, budući da škola nije ambulanta ili poliklinika već odgojno-obrazovna ustanova ona bi trebala djelovati preventivno, na primarno ponašanje mladih, a ne svesti se na sprečavanje i liječenje posljedica neodgovornog ponašanja.\n-     Ne uzimajući u obzir cjelovitost ljudske osobe, ovakav prijedlog ne može biti učinkovit. Tek cjeloviti pristup u kojem djeca i mladi izgrađuju svoje stavove i vrijednosti indirektno se pozitivno odražava i na njihovo tjelesno zdravlje, a isto tako i na njihovo emotivno, socijalno, mentalno i duhovno zdravlje. Direktni put, usvajanje „zdravih životnih navika“ a bez odgoja za vrijednosti u praksi ne funkcionira.\n-     Osobito je neprihvatljivo što se tako važno odgojno područje ljudske spolnosti u ovom prijedlogu svodi na brigu o reproduktivnim organima, kontracepcijsku zaštitu i cjepiva. Ponekad se čini da se ne radi o ljudima, već npr. o kunićima – kako među njima spriječiti bolesti, cijepiti ih i sl. Dojam je da su ga sastavljali javnozdravstveni djelatnici a ne pedagoški stručnjaci, te da iza njega stoji interes farmaceutskog lobija.\n-     Čak je i pojam „odgovornoga spolnog ponašanja“ sužen na uporabu „zaštite“. Primjena takvih tehnicističkih programa u svijetu temeljenih na prezervativima pokazuje da oni ne donose rezultate i da situaciju sa spolno prenosivim bolestima i tinejdžerskim trudnoćama čine još lošijom.\n-     Iz prijedloga nije vidljivo da se on temelji na potpunim stručnim činjenicama. Mladima se nameću nedefinirani pojmovi poput „pouzdane zaštite“ ili „zaštićenog odnosa“, dok im se selektivno prešućuju neki podaci kao što su: kolika je zapravo pouzdanost najčešćih kontracepcijskih sredstava (npr. ne kaže se da ona za prezervativ iznosi samo 85% te da on ne pruža zaštitu protiv HPV-a), koji je princip djelovanja tih sredstava, nuspojave, mogućnost abortivnog djelovanja, štetan utjecaj na zdravlje i plodnost itd.\n-     Trudnoća se uvijek spominje kao „neželjena“, čime se pridjev „neželjeno“ veže i implicira uz novi život i podsvjesno kod mladih stvara negativnu sliku o djetetu.\n-     Ne govori se o suvremenim spoznajama o početku života i o razvoju djeteta od začeća nadalje. Također se prešućuje tema pobačaja, osim ako se ne podrazumijeva da i on spada u „brigu za reproduktivno zdravlje“?\n-     Djecu i mlade se u više navrata upućuje gdje da „potraže stručnu pomoć“ i da idu na liječničke i ginekološke preglede, dok se u cijelom prijedlogu uopće ne spominju roditelji tj. da bi se odlazak stručnim službama i liječniku trebao odvijati uz znanje i dogovor s roditeljima!\n-     U temama spolnosti izostavljena je integracija u program vjeronauka u kojem se opširno obrađuje područje ljudske spolnosti.\n-     Već od 3. razreda OŠ provlače se nedefinirani pojmovi poput „pogrešnih tumačenja“, „suzbijanja predrasuda“, „prava na izbor“ i „podržavanja različitosti“, što je dobro poznata podloga za promicanje neznanstvene i opasne rodne ideologije.\n-     Od 3. razreda OŠ nadalje predviđene su teme seksualnog nasilja i prihvatljivih i neprihvatljivih dodira, za koje se zna da imaju svoje korijene u seksološko-pedofilskim krugovima temeljenim na zloglasnim istraživanjima Kinsey-eva instituta.\n-     Društveni „izbori“ djece i mladih su ograničeni na „partnerske odnose“ (?) dok je zanemareno prijateljstvo i ostali međuljudski odnosi.\n-     Nedostaju i mnoge druge važne teme: razlike i nadopunjavanje spolova, ljubav i zaljubljenost, smisao veze/hodanja, značenje spolnog odnosa, plodnost muškarca i žene, zloupotreba spolnosti izvan cjelovitog ljudskog konteksta (npr. pornografija), vrijednost i važnost kvalitetnog braka i obitelji itd.\n-     S obzirom da područje ljudske spolnosti zahtijeva i zaslužuje daleko širi i cjelovitiji pristup nego što je to predloženo u međupredmetnoj temi Zdravlje, sadržaje koji se odnose na ljudsku spolnost treba izdvojiti kao posebnu domenu.\nU domeni ljudske spolnosti treba roditeljima i učenicima ponuditi izbor, u kojem će biti zastupljeni i kvalitetniji programi spolnog odgoja temeljeni na odgojnim vrijednostima i cjelovitim stručnim činjenicama. Tako bi se ostvarila zdrava konkurentnost i pluralnost, i istodobno poštivala ustavna prava roditelja.\n3)   Primjedbe na koncept međupredmetne teme Građanski odgoj:\n-     Prijedlog nije usklađen sa Zakonom o odgoju i obrazovanju jer ne navodi da nositelj svih aktivnosti, pa tako i građanskog odgoja, treba biti škola, i da to ne mogu biti nevladine udruge.\n-     Veliki dio aktivnosti i sadržaja građanskog odgoja (oko trećine) prepušten je udrugama civilnog društva, i to bez jasno navedenih uvjeta i kriterija. Predviđeno je posjećivanje, uključivanje i sudjelovanje učenika u projektima, aktivnostima i tribinama nevladinih udruga. S obzirom da se s ciljevima pojedinih udruga roditelji mogu ili ne moraju slagati, a nije predviđeno njihovo informiranje i suglasnost, to predstavlja evidentno kršenje roditeljskih ustavnih prava. Iako se načelno slažemo da kod učenika treba razvijati stavove o važnosti aktivnog uključivanja u društvene procese, uvlačenje maloljetne djece u rad udruga mimo pristanka roditelja predstavlja manipulaciju djecom.\n-     Roditeljski oprez je više nego opravdan kad znamo da je uvođenje kurikularne reforme vremenski sinhronizirano s osiguravanjem velikog novca iz Soroševe fondacije (Open Society) za 50-tak lijevo-liberalnih udruga iz tzv. Good inicijative. Radi se o udrugama iz Platforme 112, kao što su GONG, Forum za slobodu odgoja, RODA, Zagreb Pride, Lezbijska udruga LORI, Centar za ženske studije, CESI ili Institut za društvena istraživanja. One su do sada ulazile u škole na „mala vrata“, a ovom bi reformom ušle na „velika vrata“. Iz spomenutog Instituta inače dolazi g. Boris Jokić i još dvoje-troje ljudi iz autorske skupine ove reforme, te se oni zapravo nalaze u sukobu interesa!\n-     Uključivanje u obrazovni sustav trebalo bi biti ravnopravno omogućeno svim udrugama, i to po kriteriju znanstvene i pedagoške stručnosti, a ne po kriteriju podrške lijevo-liberalnih financijskih fondova."]
[4,"Glas roditelja za djecu - GROZD ","METODOLOŠKI","Udruga Glas roditelja za djecu – GROZD\nKristina Pavlović, prof., predsjednica i stručni suradnici\n\nPRIMJEDBE NA KONCEPT MEĐUPREDMETNIH TEMA\n1. primjedba: \nTreba konkretizirati mogućnosti provedbe međupredmetnih tema, razlučiti obavezne od neobaveznih sadržaja i izraditi kurikul sata razrednika.\nObjašnjenje i naš prijedlog: \nKoncept međupredmetnih tema trebao bi biti bolje obrazložen i definiran. Iz predloženog koncepta nije jasno tko, kada, na kojem predmetu, pod kojim satom bi trebao i mogao provesti te teme. Međupredmetne teme bi trebalo načelno rasporediti i uskladiti s postojećim nastavnim okvirom koji se (prema sadašnjem Zakonu o odgoju i obrazovanju) sastoji od obveznih nastavnih predmeta, izbornih predmeta, sata razrednika te izvannastavnih i izvanškolskih aktivnosti. Veliki nedostatak prijedloga čitavog koncepta reforme i koncepta međupredmetnih tema je što se nigdje ne spominje taj postojeći školski okvir niti kako bi se cijela reforma, a osobito međupredmetne teme, u njega uklopile. \nOstavljajući međupredmetne teme da „vise u zraku“ stvara se u prvom redu organizacijska zbrka, jer nije definirano gdje će ih i kada i tko provoditi. \nPored toga, s obzirom da se ne razlučuju obavezni od neobaveznih sadržaja ne može se ostvarivati načelo pluralnosti i izbornosti za koje se zalaže sam ONK i ostali predloženi dokumenti. Ako se nije razmišljalo o tome što je važno i obavezno a što ne, već su međupredmetne teme izrađene po principu „o ovome bi bilo dobro negdje, nekad i nekako govoriti“, postavlja se pitanje zašto na taj popis poželjnih tema nisu uvršteni i drugi korisni i zanimljivi sadržaji poput prve pomoći, domaćinstva i mnogih drugih?\nKurikul međupredmetnih tema trebao bi predstavljati pregled (usklađen s postojećim školskim okvirom) koji razlučuje: \na) sadržaje koji spadaju ili trebaju spadati u obavezne predmete, \nb) važne sadržaje koje bi kao obavezne trebalo uvrstiti u sat razrednika i \nc) izborne sadržaje koji se mogu ponuditi kao izvannastavne i izvanškolske aktivnosti i koji bi obogatili obavezne sadržaje pod a) i b). \nPri tome obavezni sadržaji (pod a) i b)) mogli bi biti samo oni oko kojih postoji konsenzus i struke i javnosti. Za sudjelovanje učenika u izbornim sadržajima (pod c) bila bi potrebna informirana pisana suglasnost roditelja. Na taj način omogućila bi se raznolikost sadržaja i istodobno poštivalo načelo pluralnosti i izbornosti za koje se zalaže sam ONK, te pravo roditelja na odlučivanje o odgoju svoje djece zajamčeno Ustavom RH (čl. 64). \nDa bi se gore navedeni prijedlog mogao ostvariti potrebno je izraditi kurikul sata razrednika. U taj sat stavili bi se i povezali oni sadržaji međupredmetnih tema koji se smatraju važnima, a nisu u dovoljnoj mjeri ili uopće zastupljeni u obveznim predmetima. To je jedini način da se nastavnicima omogući razumijevanje što se od njih na kojem satu očekuje. U protivnom, prijedlozi bi mogli u praksi zakazati tj. ostati samo na papiru.\n2. primjedba: \nPredloženi koncept međupredmetnih tema nije vodio računa o poštivanju prirodnog i zakonskog prava roditelja na odlučivanje o odgoju svoje djece (čl. 64 Ustava RH).\nObjašnjenje i naš prijedlog:\nZa specifične sadržaje (izborne predmete, međupredmetne teme, interdisciplinarne sadržaje, izvannastavne i izvanškolske aktivnosti, eksperimentalne i posebne programe) koji imaju uključenu i istaknutu odgojnu dimenziju u smislu utjecaja na izgradnju osobe, usvajanje stavova i vrijednosti i izbor ponašanja, a za koje ne postoji konsenzus i struke i javnosti (primjerice za zdravstveni ili spolni odgoj), učenicima i njihovim roditeljima trebalo bi omogućiti izbor između više stručno utemeljenih programa, a s različitim odgojnim pristupima, kako bi oni mogli odabrati onaj koji je u skladu s njihovim odgojnim vrijednostima. \nMogućnost izbora odgojnih programa u skladu je s Ustavom RH (člankom 64) koji govori o pravu roditelja na odlučivanje o odgoju svoje djece. \nObrazovna reforma bi trebala ne samo deklarativno već i konkretnim prijedlozima poštivati to zakonsko pravo na izbor, sukladno zahtjevima demokratskog, pluralnog društva. Dakle, omogućiti izbornost sadržaja koji ne spadaju u obvezne predmete i pri tome poštivati primarnu odgojnu ulogu i odgovornost roditelja. \nUpisom djeteta u školu se, naime, suglasnost roditelja podrazumijeva samo za obvezne predmete. O svim ostalim sadržajima (obuhvaćenima prema sadašnjem Zakonu o odgoju i obrazovanju školskim kurikulom) roditelj učenika bi trebao imati pravo i obvezu biti upoznat s tim sadržajima, te dati pisanu suglasnost za sudjelovanje svog djeteta – kao što se potpis roditelja traži za, primjerice, školski izlet. Pisanu suglasnost treba omogućiti svakom roditelju za njegovo dijete, a ne samo „skupnu“ suglasnost preko Vijeća roditelja.\nPočetkom ljeta 2015. godine 7000 roditelja pismeno je zatražilo od Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta da u školama onemogući nametanje dodatnih odgojnih programa i sadržaja mimo suglasnosti roditelja. Ovaj prijedlog reforme ne uvažava te zahtjeve, već, primjerice, u međupredmetnoj temi Zdravlje nameće svima isti pristup temi ljudske spolnosti kao što se to proteklih godina činilo kroz zdravstveni odgoj Kukuriku koalicije: spolnost se tretira kroz isključivo tehnicističko-„zdravstveni“ pristup, što je velikom broju roditelja neprihvatljivo.\n3. primjedba: \nU prijedlogu međupredmetnih tema, kao i u čitavom konceptu reforme, ne spominje se, ili barem ne u dovoljnoj mjeri, uključenost roditelja i partnerski odnos s roditeljima.\nObjašnjenje i naš prijedlog:\nSuradnja s roditeljima i njihovo uključivanje je jedan od najvažnijih preduvjeta kvalitete i učinkovitosti odgojno-obrazovnog sustava. Suradnji i partnerskom odnosu s roditeljima treba dati puno veće značenje, osobito u područjima gdje postoji veća širina i sloboda u odabiru i načinu izvođenja i prezentiranja sadržaja, kao što su to međupredmetne teme.\n4. primjedba: \nU prijedlogu međupredmetnih tema veliki dio sadržaja prepušten je civilnim udrugama, što s obzirom na to da nije predviđena suglasnost roditelja predstavlja direktno kršenje njihovih ustavnih prava.\nObjašnjenje i naš prijedlog:\nSuradnju s roditeljima i njihovo zakonsko pravo na odgoj djece (čl. 64 Ustava RH) trebalo bi osobito uvažavati kada je riječ o uključivanju civilnih udruga u obrazovni sustav. U spomenutom pismu u ljeti 2015. g. preko 7000 roditelja zatražilo je od MZOS-a da odredi i ujednači kriterije ulaska civilnih udruga i organizacija u škole i dječje vrtiće, da objavi popis projekata koje one provode s djecom i nastavnicima te uvede obaveznu informiranu pisanu suglasnost roditelja za sudjelovanje učenika u tim projektima. \nUmjesto da uvaži dosadašnje zahtjeve roditelja, prijedlog reforme u međupredmetnoj temi Građanski odgoj i obrazovanje trećinu predviđenih sadržaja prepušta civilnim udrugama, i to bez jasnih kriterija i bez namjere da roditelji samostalno odlučuju žele li da njihova djeca sudjeluju u aktivnostima koje te udruge organiziraju.\nPredloženi koncept koji ne definira izbornost međupredmetnih tema i ne predviđa suglasnost roditelja omogućuje da razne organizacije civilnog društva rade s djecom, utječu na njih, oblikuju njihove stavove i vrijednosti, stvaraju svoje istomišljenike a kasnije i članove, i to bez znanja i suglasnosti njihovih roditelja, što je evidentno kršenje roditeljskih zakonskih prava! \nRazlog za roditeljski oprez je sasvim konkretan: ovim prijedlogom reforme omogućen je ulaz u škole tzv. Good inicijativi sastavljenoj od 30-tak udruga izrazito lijevo-liberalnog svjetonazora i financiranoj od Otvorenog društva (Open Society) Georgea Sorosa, čiji su projekti velikom dijelu roditelja neprihvatljivi. \nCivilne udruge bi svoje programe mogle ponuditi u školama samo u vidu izbornih sadržaja (neformalnog obrazovanja) koje učenici i roditelji mogu slobodno odabrati. Uključivanje u obrazovni sustav bi trebalo ponuditi i omogućiti svim udrugama koje zadovoljavaju stručne i pedagoške kriterije, a ne samo onima iza kojih stoje moćni financijski fondovi.\n5. primjedba: \nU međupredmetnim temama nisu dovoljno naglašene i obrađene nacionalne vrijednosti domoljublja i hrvatski nacionalni identitet, te općeljudske vrijednosti kao što su etetičnost, moralnost, vrijednost braka i obitelji itd.\nObjašnjenje i naš prijedlog:\nZabrinjavajuće je da se među uporištima nacionalnoga kurikuluma nalazi interkulturalnost, a ne nalaze se domoljublje, hrvatski nacionalni identitet i općeljudske moralne vrijednosti koje su temelj i preduvjet svakog odgoja. \nGlavni cilj ove reforme, pa tako i cijelog odgojno – obrazovnog sustava bi trebao biti da iz tog sustava izlaze mladi ljudi koji znaju, mogu i hoće činiti dobro našem društvu. U tome možemo biti puno učinkovitiji ako kod učenika potičemo ljubav prema domovini i odgajamo ih za općeljudske vrijednosti. Bolje odgojena djeca redovito postižu i bolje obrazovne rezultate. Mnoge su zemlje prepoznale domoljublje kao poticajan čimbenik u svojem odgojno – obrazovnom sustavu i tome posvećuju veliku pažnju, a dojam je da ovaj prijedlog više stremi nekom nedefiniranom interkulturalnom, kozmopolitskom i moralno relativističkom duhu.\nEtičnost i moralnost su jedne od najvažnijih ne samo odgojno-obrazovnih već i općeljudskih vrijednosti. Učenike treba odgajati i obrazovati ne samo u skladu s društvenim vrijednostima (određenima kulturom tj. civilizacijom), već i u skladu s općeljudskim (univerzalnim) etičkim/moralnim vrijednostima.\nObitelj se u predloženim dokumentima samo usput spominje i ne pridaje joj se dovoljna važnost. To treba promijeniti, jer obitelj i obiteljski odnosi imaju najveći utjecaj na formiranje osobe i njenih životnih znanja, stavova i vrijednosti. U učenicima treba razvijati poštivanje obiteljskih vrijednosti, poštivanje i ljubav prema roditeljima i ostalim članovima obitelji, te želju i sposobnost za ostvarivanje vlastitog kvalitetnog braka i obitelji u budućnosti. \n6. primjedba: \nSedam međupredmetnih tema treba svesti na dvije: Zdravlje i Građanski odgoj\nObjašnjenje i naš prijedlog:\nZbog prevelikog broja kurikularnih područja i dokumenata trebalo bi smanjiti broj međupredmetnih tema sa predviđenih sedam na dvije: Zdravlje i Građanski odgoj. Ostale međupredmetne teme treba rasporediti u te dvije, ili u pojedine predmete ili, ili u sat razrednika. \nKurikularni dokumenti bi trebali uvažiti ranije navedene načelne primjedbe o razlučivanju obaveznih od neobaveznih sadržaja unutar međupredmetnih tema. Obavezni sadržaji smiju biti samo oni za koje postoji konsenzus i struke i javnosti. Za sudjelovanje učenika u izbornim/izvannastavnim programima treba tražiti informiranu pisanu suglasnost roditelja, kako bi se u praksi ostvarivala načela reforme i vrijednosti demokratičnosti, pluralnosti i suradnje s roditeljima, te poštivala ustavna prava roditelja.\n\nNapomena: \nCjelovita recenzija udruge GROZD s prijedlozima i primjedbama na čitavi KONCEPT KURIKULARNE REFORME poslana ranije na javnu raspravu nalazi se na http://www.udruga-grozd.hr/kurikularna-reforma/p\nrimjedbe-i-prijedlozi.html."]