{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":7,"n_cols":6,"rows_kept":7,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Odluka o iznosu državnih poticajnih sredstava za stambenu štednju prikupljenu u 2017. godini"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"IVAN MATIĆ","PRIJEDLOG ODLUKE O IZNOSU DRŽAVNIH POTICAJNIH SREDSTAVA ZA STAMBENU ŠTEDNJU PRIKUPLJENU U 2017. GODINI","U Zakon bi trebalo ugraditi odredbu da DPS bez obzira na formulu po kojoj se izračunava ne može biti manji od 5%.","Primljeno na znanje","Posljednjim izmjenama Zakona o stambenoj štednji i državnom poticanju stambene štednje (Narodne novine, broj 109/97, 117/97, 79/99, 10/01, 92/05, 21/10, 15/13, 139/13, 151/14, 110/15)  uveden je varijabilni iznos DPS-a po uzoru na neke države članice Europske unije koje imaju višegodišnje pozitivno iskustvo u primjeni varijabilnog iznosa DPS-a čime je stvoren stabilan zakonodavni okvir i preduvjet za daljnji razvoj sustava stambene štednje.\nPostotak državnih poticajnih sredstava određuje se po sljedećoj formuli: \n% DPS = Kp + Fs\n\n pri čemu je:\n % DPS        - postotak državnih poticajnih sredstava.\n\nKp  - prosječna kamatna stopa na nove devizne depozite stanovništva kod kreditnih institucija oročenih na razdoblje od 1 do 2 godine koja se izračunava jednom godišnje za razdoblje od 12 mjeseci počevši od srpnja prethodne godine do lipnja tekuće godine (uključujući podatak za lipanj) na temelju objavljenih statističkih podataka Hrvatske narodne banke.\n\nFs  - faktor stabilizacije kamatne stope izračunava se jednom godišnje kao pola aritmetičke sredine prinosa do dospijeća na obveznice Republike Hrvatske izdane u kunama uz valutnu klauzulu u eurima s preostalim rokom do dospijeća od 5 godina za razdoblje od 12 mjeseci počevši od srpnja prethodne godine do lipnja tekuće godine (uključujući podatak za lipanj) temeljem objavljenih statističkih podatka Hrvatske narodne banke. Ako nije dostupan podatak o prinosu do dospijeća obveznica s preostalim rokom dospijeća od 5 godina, uzima se pola aritmetičke sredine prinosa do dospijeća najbližih obveznica s većim preostalim rokom do dospijeća. U izračun aritmetičke sredine prinosa ne uzimaju se mjeseci za koje nije raspoloživ podatak o mjesečnom prinosu."]
[2,"Tome Kapovic","PRIJEDLOG ODLUKE O IZNOSU DRŽAVNIH POTICAJNIH SREDSTAVA ZA STAMBENU ŠTEDNJU PRIKUPLJENU U 2017. GODINI","predlazem da se DPS poveca na maksimalan iznos od 4.1%","Primljeno na znanje","Posljednjim izmjenama Zakona o stambenoj štednji i državnom poticanju stambene štednje (Narodne novine, broj 109/97, 117/97, 79/99, 10/01, 92/05, 21/10, 15/13, 139/13, 151/14, 110/15)  uveden je varijabilni iznos DPS-a po uzoru na neke države članice Europske unije koje imaju višegodišnje pozitivno iskustvo u primjeni varijabilnog iznosa DPS-a čime je stvoren stabilan zakonodavni okvir i preduvjet za daljnji razvoj sustava stambene štednje.\nPostotak državnih poticajnih sredstava određuje se po sljedećoj formuli: \n% DPS = Kp + Fs\n\n pri čemu je:\n % DPS        - postotak državnih poticajnih sredstava.\n\nKp  - prosječna kamatna stopa na nove devizne depozite stanovništva kod kreditnih institucija oročenih na razdoblje od 1 do 2 godine koja se izračunava jednom godišnje za razdoblje od 12 mjeseci počevši od srpnja prethodne godine do lipnja tekuće godine (uključujući podatak za lipanj) na temelju objavljenih statističkih podataka Hrvatske narodne banke.\n\nFs  - faktor stabilizacije kamatne stope izračunava se jednom godišnje kao pola aritmetičke sredine prinosa do dospijeća na obveznice Republike Hrvatske izdane u kunama uz valutnu klauzulu u eurima s preostalim rokom do dospijeća od 5 godina za razdoblje od 12 mjeseci počevši od srpnja prethodne godine do lipnja tekuće godine (uključujući podatak za lipanj) temeljem objavljenih statističkih podatka Hrvatske narodne banke. Ako nije dostupan podatak o prinosu do dospijeća obveznica s preostalim rokom dospijeća od 5 godina, uzima se pola aritmetičke sredine prinosa do dospijeća najbližih obveznica s većim preostalim rokom do dospijeća. U izračun aritmetičke sredine prinosa ne uzimaju se mjeseci za koje nije raspoloživ podatak o mjesečnom prinosu."]
[3,"Hrvatska udruga za zaštitu od elektromagnetnog zračenja","PRIJEDLOG ODLUKE O IZNOSU DRŽAVNIH POTICAJNIH SREDSTAVA ZA STAMBENU ŠTEDNJU PRIKUPLJENU U 2017. GODINI","Predlažemo da se maksimalan iznos raspoložive stambene štednje poveća s 5.000,00 kn na 10.000,00 kn.","Primljeno na znanje","Posljednjim izmjenama Zakona o stambenoj štednji i državnom poticanju stambene štednje (Narodne novine, broj 109/97, 117/97, 79/99, 10/01, 92/05, 21/10, 15/13, 139/13, 151/14, 110/15)  uveden je varijabilni iznos DPS-a po uzoru na neke države članice Europske unije koje imaju višegodišnje pozitivno iskustvo u primjeni varijabilnog iznosa DPS-a čime je stvoren stabilan zakonodavni okvir i preduvjet za daljnji razvoj sustava stambene štednje.\nPostotak državnih poticajnih sredstava određuje se po sljedećoj formuli: \n% DPS = Kp + Fs\n\n pri čemu je:\n % DPS        - postotak državnih poticajnih sredstava.\n\nKp  - prosječna kamatna stopa na nove devizne depozite stanovništva kod kreditnih institucija oročenih na razdoblje od 1 do 2 godine koja se izračunava jednom godišnje za razdoblje od 12 mjeseci počevši od srpnja prethodne godine do lipnja tekuće godine (uključujući podatak za lipanj) na temelju objavljenih statističkih podataka Hrvatske narodne banke.\n\nFs  - faktor stabilizacije kamatne stope izračunava se jednom godišnje kao pola aritmetičke sredine prinosa do dospijeća na obveznice Republike Hrvatske izdane u kunama uz valutnu klauzulu u eurima s preostalim rokom do dospijeća od 5 godina za razdoblje od 12 mjeseci počevši od srpnja prethodne godine do lipnja tekuće godine (uključujući podatak za lipanj) temeljem objavljenih statističkih podatka Hrvatske narodne banke. Ako nije dostupan podatak o prinosu do dospijeća obveznica s preostalim rokom dospijeća od 5 godina, uzima se pola aritmetičke sredine prinosa do dospijeća najbližih obveznica s većim preostalim rokom do dospijeća. U izračun aritmetičke sredine prinosa ne uzimaju se mjeseci za koje nije raspoloživ podatak o mjesečnom prinosu."]
[4,"Gabriela Banić","PRIJEDLOG ODLUKE O IZNOSU DRŽAVNIH POTICAJNIH SREDSTAVA ZA STAMBENU ŠTEDNJU PRIKUPLJENU U 2017. GODINI","Predlažem iznos DPS-a od 5%","Primljeno na znanje","Posljednjim izmjenama Zakona o stambenoj štednji i državnom poticanju stambene štednje (Narodne novine, broj 109/97, 117/97, 79/99, 10/01, 92/05, 21/10, 15/13, 139/13, 151/14, 110/15)  uveden je varijabilni iznos DPS-a po uzoru na neke države članice Europske unije koje imaju višegodišnje pozitivno iskustvo u primjeni varijabilnog iznosa DPS-a čime je stvoren stabilan zakonodavni okvir i preduvjet za daljnji razvoj sustava stambene štednje.\nPostotak državnih poticajnih sredstava određuje se po sljedećoj formuli: \n% DPS = Kp + Fs\n\n pri čemu je:\n % DPS        - postotak državnih poticajnih sredstava.\n\nKp  - prosječna kamatna stopa na nove devizne depozite stanovništva kod kreditnih institucija oročenih na razdoblje od 1 do 2 godine koja se izračunava jednom godišnje za razdoblje od 12 mjeseci počevši od srpnja prethodne godine do lipnja tekuće godine (uključujući podatak za lipanj) na temelju objavljenih statističkih podataka Hrvatske narodne banke.\n\nFs  - faktor stabilizacije kamatne stope izračunava se jednom godišnje kao pola aritmetičke sredine prinosa do dospijeća na obveznice Republike Hrvatske izdane u kunama uz valutnu klauzulu u eurima s preostalim rokom do dospijeća od 5 godina za razdoblje od 12 mjeseci počevši od srpnja prethodne godine do lipnja tekuće godine (uključujući podatak za lipanj) temeljem objavljenih statističkih podatka Hrvatske narodne banke. Ako nije dostupan podatak o prinosu do dospijeća obveznica s preostalim rokom dospijeća od 5 godina, uzima se pola aritmetičke sredine prinosa do dospijeća najbližih obveznica s većim preostalim rokom do dospijeća. U izračun aritmetičke sredine prinosa ne uzimaju se mjeseci za koje nije raspoloživ podatak o mjesečnom prinosu."]