{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":81,"n_cols":6,"rows_kept":81,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - NACRT PRAVILNIKA O PROVEDBI MJERE M04 ULAGANJA U FIZIČKU IMOVINU, PODMJERE 4.2. „POTPORA ZA ULAGANJA U PRERADU, MARKETING I/ILI RAZVOJ POLJOPRIVREDNIH PROIZVODA“ IZ PROGRAMA RURALNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE 2014.-2020."]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"CENTAR ZA ODRŽIVI RAZVOJ I PROJEKTNI INŽENJERING","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","Nacrt Pravilnika za Podmjeru 4.2. ima jedan važan koncepcijski problem, i čini da izrađivači nisu imali u vidu stvarnu prirodu odnosa, potreba i prioriteta koji postoje na tržištu kada se radi o projektima i ulaganjima u kapacitete kojima se povećava dodana vrijednost poljoprivrednih proizvoda.  Ovo proizlazi naročito iz odredaba nacrta Pravilnika koje se odnose na zajednička ulaganja (zajedničke projekte), iz kojih proizlazi da je Pravilnikom zamišljeno da se javna potpora u okviru Podmjere 4.2  adresira samo u svrhu poticanja zajedničkih ulaganja postojećih proizvođačkih organizacija/poduzeća (ma što to značilo),  a da su ZANEMARENE realne potrebe i prioriteti koji se odnose na organiziranje i stvaranje učinkovitih oblika povezivanja, zajedničkog nastupanja i zajedničkog ulaganja individualnih poljoprivrednika (OPG, MSP, itd...) radi razvoja zajedničkih proizvoda i zajedničkog izlaza na tržišta.  Naime, potrebe za takvim zajedničkim projektima i oblicima nastupanja su danas naročito naglašene i svakako ih se može smatrati kao „prvi korak“ na putu učinkovitog organiziranja i razvoja zajedničkog tržišta u RH.  Zbog toga danas svi govore da takve projekte i oblike zajedničkog ulaganja treba inicirati, poticati te osiguravati što bolje uvjete za njihovo pokretanje i realizaciju takvih projekata po uzoru na najčešću  praksu u EU;\n\nPosebno su nelogične i nedorađene odredbe u članku 10., stavak 2 i članku 13, stavak 10, iz kojih proizlazi da samo ulaganja koje provode dvije ili više proizvođačke organizacije predstavljaju zajedničko ulaganje (valjda se mislilo na zajednički projekt).   Takve odredbe nisu ni istinite u smislu propisa,  niti su usklađene s ciljevima i prioritetima koji proizlaze iz Programa ruralnog razvoja, Uredbe 1305/2013, i drugih relevantnih uredbi.  Zbog toga, tvrdimo da nisu ni u interesu učinkovitog razvoja poljoprivrede i prerade, a time ni u javnom interesu.  \n\n Takav zaključak proizlazi osobito zbog slijedećih razloga:\n\nKao prvo, predlagatelj je mogućnost korištenja kombinirane potpora po osnovi zajedničkog ulaganja (projekta) sveo samo na situacije kada se radi o zajedničkom ulaganju 2 (dvije) ili više „proizvođačkih organizacija“ (??). \n\nNa taj način, predlagatelj je i u Podmjeri 4.2. zanemario i ISPUSTIO PUNO VAŽNIJE I ČEŠĆE PROJEKTE oblike zajedničkog ulaganja u poljoprivredi (koji su nam danas jako potrebni i trebali bi predstavljati „prvi korak“):  Tu mislimo na vrlo česte i tipične projekte i oblike zajedničkog nastupanja na zajedničkom poljoprivrednom tržištu EU, koji se temelje na OBLICIMA ZAJEDNIČKOG NASTUPANJA I POSLOVANJA  POLJOPRIVREDNIKA.  Radi se tzv. „zadružnim projektima“, i najčešćoj praksi da se više poljoprivrednih gospodarstva (OPG-i, mali poljoprivrednici, MSP), najčešće na lokalnoj razini,  ujedinjuju u izvorne u zadruge ili odgovarajuće proizvođačke organizacije, kao pravne osobe („zajednička poduzeća“) putem kojih razvijaju zajedničke proizvodne kapacitete – pogone za doradu, preradu i plasman njihovih primarnih proizvoda (mlijeko, voće i povrće, meso, prerađevine, itd.), i tako zajednički osiguravaju plasman svojih proizvoda,  uspostavljaju zajedničke „finalne proizvode“ kao nositelje zajedničkog izlaza i plasmana na tržište, i tako osiguravaju znatno povoljnije uvjete proizvodnje,  veće prihode, kvalitetne perspektive za  dugoročni razvoj, kvalitetu života i dugoročnu održivost njihove pojedinačne i zajedničke proizvodnje, (itd...).\n\nPrema tome i ukratko,  uvjereni smo i predlažemo da bi Pravilnik o podmjeri 4.2. i njegove odredbe o zajedničkim projektima trebali biti usmjereni prvenstveno na REALNE projekte u kojima se proizvođači i drugi nositelji razvoja, najčešće na lokalnim razinama, organiziraju, povezuju i zajednički realiziraju ulaganja i projekte u razvoj tzv. tržišne infrastrukture za poljoprivredne proizvode, i tako STVARAJU TRŽIŠTE I ZDRAVE TRŽIŠNE ODNOSE.   To su ti izvorni „zadružni projekti“ zbog kojih su poljoprivrednici u EU dobro organizirani i uspješni, a koje je prijedlog Pravilnika iz teško razumljivog razloga opet zanemario i izostavio.  \n\nZbog svega toga, zaključno treba naglasiti da nitko ne spori da treba podržati i koncept kojim se potiče mogućnost organiziranja i zajedničkog nastupanja dvije proizvođačke organizacije (kao nešto što treba doći).  Međutim, PROBLEM JE što je Pravilnik izostavio konkretne i životne projekte i EU koncept „zadružnih projekta“,  koji podrazumijevaju konkretna rješenja za organiziranje te razvoj proizvodnje i nastupanja malih poljoprivrednika (MSP) na kakvima se temelji zajedničko EU tržište, i oko kojih već postoji praktički opća suglasnost da su takvi projekti „nedostajuća karika“, i da ih treba pod hitno razvijati.  Ispada da se opet radi o PAUŠALNOM PRISTUPU, kakvih je svima već dosta. \n\nStoga\nPREDLAŽEMO\n\n1) Da se članak 10. stavak 2. nacrta Pravilnika o Podmjeri 4.2. uskladi i dopuni na način da se mogućnost uvećanja potpore za „20 postotnih bodova“  (pretpostavljamo da to znači za 20%) predvidi i dozvoli i za zajedničke projekte koji se provode putem poljoprivrednih zadruga i odgovarajućih proizvođačkih  organizacija, i koji se realiziraju kao zajedničko ulaganje većeg broja (samostalnih) poljoprivrednika koji su članovi zadruge/proizvođačke organizacije u razvoj zajedničkih kapaciteta kojima se povećava dodana vrijednost njihovih poljoprivrednih proizvoda.\n\nU obrazloženju ovakvog prijedloga se navodi da nije dovoljno poticati samo „zajednička ulaganja“ proizvođačkih organizacija.  Naprotiv, smatramo da je u svrhu razvoja poljoprivredne proizvodnje i zajedničkog tržišta nužno poticati i realne oblike zajedničkog nastupanjai zajedničke projekte kojima se primarni proizvođači povezuju, organiziraju i zajednički ulažu u kapacitete za doradu, preradu i trženje vlastitih proizvoda, čime osiguravaju zajedničku konkurentnost i izlazak na tržište.  Takvi projekti su Hrvatskoj danas životno potrebni i mogu se učinkovito pokretati i realizirati u skladu sa 100-goišnjom praksom, kao „prvi koraci“ na putu zdravog restrukturiranja tržišta.  \n\nUostalom, time ćemo dobiti i stvarne proizvođačke organizacije sa njihovim pogonima i razvijenim poslovanjem, koje će se potom (u „drugom koraku“) stvarno moći organizirati i dogovarati o oblicima zajedničkog nastupanja i poslovanja, i o zajedničkim ulaganjima u tu svrhu-\n\n\n2) Predlažemo da se članak 13. uskladi i dopuni na način da se kao prihvatljivi korisnici (nositelji) kombinirane potpore po osnovi zajedničkih ulaganja (zajedničkih projekata) omoguće i poljoprivredne zadruge te i pojedinačne proizvođačke organizacije putem kojih se realiziraju zajednička ulaganja njihovih članova (većeg broja samostalnih poljoprivrednih gospodarstava) u svrhu razvoja zajedničkih gospodarskih kapaciteta kojima se povećava dodana vrijednost njihovih primarnih proizvoda i omogućava zajednički izlaz na tržište.\n\nStoga predlažemo da se u čl. 13. izmijeni i dopuni stavak 10., koji je nejasan i nedorađen, na slijedeći način:\n\n„(10)   Zajedničkim projektom se smatraju zajednička ulaganja dviju ili više  proizvođačkih organizacija te zajednički projekti koji se provode putem (pojedinačnih) registriranih poljoprivrednih zadruga ili proizvođačkih organizacija, kao zajednička ulaganja više samostalnih poljoprivrednika (OPG, MSP) koji su članovi zadruge/proizvođačke organizacije u uspostavljanje zajedničkih proizvodnih pogona i  kapaciteta  za povećavanje dodane vrijednosti (prerada, dorada, pakiranje, sortiranje, itd...) njihovih proizvoda, radi razvoja zajedničkih proizvoda i zajedničkog nastupanja na tržištu, te uspostavljanja zajedničke konkurentnosti i dugoročne održivosti na otvorenom tržištu“, \n\ni da se tome u formalnom i pravnom smislu prilagode i ostale odredbe u stavku 10. i drugim odredbama unutar čl. 13, i svim ostalim odredbama Pravilnika."]
[2,"Centum percent d.o.o.","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","Opći komentar:\nPotrebno je definirati rokove za sve akte, koje izdaje Agencija za plaćanja. Osnova za bilo kakvo planiranje posla/projekta i odgovorno ispunjavanje zadataka je definiranje rokova. Agencija za plaćanje je jedina institucija, koja nema propisane rokove za ispunjavanje svojih zadataka, pa smo u dosadašnjoj provedbi Programa ruralnog razvoja svjedočili neopravdano dugotrajnom postupku obrade Zahtjeva za potporu, ali i Zahtjeva za isplatu. Rokovi koje mora ispuniti korisnik su kratki i jako strogo propisani. Jednako tako, Agencija za plaćanja, osim roka propisanog u članku 26., stavku 3., treba propisati i pridržavati se rokova za sve dokumente koje izdaje korisniku kao što je Ugovor o financiranju, Odluka o dodjeli sredstava, Odluka o isplati ....."]
[3,"LAG Petrova Gora","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","Predlažemo sl. izmjene: \n1. Maksimalni iznos potpore 1.500.000 eur-a\n2. Intenzitet potpore 50% uz dodatna uvećanja :\na) Proizvođačke grupe i organizacije, zadruge 20%\nb) udruživanje proizvođačkih grupa ii organizacija 20%\nMaksimalni intenzitet potpore do 90%\nObrazloženje: \nPostojeća prerađivačka industrija svojim kapacitetima i ponudom u odnosu na tržište hrane rezultirala je trgovinskim deficitom i uvoz hrane višestruko premašuje izvoz i domaću proizvodnju . Ova mjera namijenjena je postizanju - prvenstveno - samodostatnosti. Veći broj korisnika, moze rezultirati većim brojem različitih finalnih proizvoda koji će nadopuniti siromašnu ponudu domaće hrane. Poljoprivredna gospodarstva bi kroz udruživanje, postala konkurentnija, te napokon se nakon nekoliko desetljeća pogrešnog usmjeravanja ka proizvodnji sirovine, usmjerila na proizvodnju gotovog proizvoda. Na ovaj način bi se poštovala uredba 1305/2013 koja usmjerava ovaj tip operacije na male prerađivačke pogone. Velika prerađivačka industrija koja godinama posluje , za pretpostaviti je , ima i znatno bolje poslovno- financijske rezultate, te za modernizaciju svojih proizvodnih procesa s potporom od 1.500.000,00 EUR-a ( i investicijama od 3.000.000,00 ) moze postati konkurentnija( pored svih ljudskih resursa kojima raspolazu ) . Potpore koje će moći realizirati mali poljoprivrednici kroz udruživanje, trebaju biti većeg intenziteta , kako bi rezultirale većim brojem različitih prerada i finalizacije poljoprivredne proizvodnje (te izgradnjom vlastitih ljudskih kapaciteta ). smanjenjem maksimalne potpore s 2.000.000 na 1.500.000 uvećava se za 25% broj mogućih prijava različitih prijavitelja, te  postojanje više prerađivačkih postrojenja na ruralnom području, koji će rezultirati većom zaposlenosti, te povećanju prihoda i u konačnici smanjenju depopulacije. Obzirom da je u RH gotovo 90% gospodarstava s manje od 10Ha poljoprivrednog zemljišta, te kao takva nisu pogodna za razvoj poljoprivrede koja se bazira na proizvodnji sirovine, već ih treba usmjeravati na proizvodnju finalnog proizvoda. Ovakve investicije će dovesti i do pomlađivanja poljoprivrednih gospodarstava. Konačno, ovakav pristup daje odgovor na nekoliko POKAZATELJA STANJA u RH ( koji su opisani u PRR ) usitnjenost, trgovinski deficit ( naši turisti iz stranih zemalja se hrane svojom hranom, a ne našom ) , starost nositelja, nedostatna ponuda domaćih proizvoda, povećanje produktivnosti poljoprivrede - koja trenutno zaostaje za EU za gotovo 60%..."]
[4,"Vindija d.d. Varaždin","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","Prijedlog velikog smanjenja iznosa potpore ugrožava velike investicije i njihovu realizaciju u prioritetnim sektorima (posebice mljekarstvu i peradarstvu). Renomiranim velikim poduzećima koja godinama uspješno posluju treba omogućiti jednakomjeran razvoj unutar grupe te istovremeno ulaganje u širenje svojih proizvodnih kapaciteta čime se značajno otvara mogućnost intenziviranja aktivnosti na povećanju radnih mjesta, stvaranju dodanih vrijednosti i povećanju izvoza. S obzirom da za velika poduzeća iz sektora prehrambene industrije trenutno nema drugih izvora i mogućnosti sufinanciranja velikih projekata osim preko EU poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, zadržavanje potpora minimalno na trenutnoj razini od neophodne je važnosti kako bi se osigurala realizacija kapitalnih investicija neophodnih za razvoj ovog sektora.\nSlijedom svega navedenog predlažemo slijedeće:\n1. Maksimalna potpora trebala bi i dalje iznositi 5 milijuna € za prioritetne sektore i 3 milijuna € za ostale sektore.\n2. Povezana društva se mogu javiti i sa 2 projekta po Natječaju s time da je uvjet da društva posluju pojedinačno duže od 10 godina te da je potpora u tom slučaju limitirana na 8 milijuna € po natječaju \n3. Odluke o prihvatljivosti ili odbijanju projekata trebalo bi dostaviti u maksimalno 60 radnih dana od dana zatvaranja natječaja."]
[5,"Milena Bižić","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","U Uredbi ( EU ) 1305/2013 navodi se kako je radi dostizanja prioriteta EU potrebno USPOSTAVITI MALE POGONE ZA PRERADU, predlažemo smanjenje  ukupnog  iznosa od 1.000.000 eur-a, te povećanje intenziteta potpore.\nPrema sadašnjem prijedlogu pravilnika, omogućena je investicija od 2.000.000 eur-a , i povrat od 1.000 000 ( izuzev PO )  - ako se tim novcem financira MALI POGON ZA PRERADU , koliko onda košta veliki i koliko košta radno mjesto u tom pogonu. Cilj je poljoprivrednu proizvodnju koliko god je moguće usmjeriti finalizaciji , te poljoprivredna gospodarstva usmjeriti na proizvodnju gotovih proizvoda, a ne sirovine, kako bi se realizirala dodatna vrijednost.  Stoga, predlažemo manji ukupni iznos , a povećanje intenziteta potpore koje se odnosi i na ostale , a ne samo na PO"]
[6,"Vedran Mudrinić","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","Što se tiče definicije malog poljoprivrednika početnika. Primjer: Želim započeti uzgoj koza. Imam završenu školu nemam 40 godina. Ali moram imati stado radi ekonomske veličine da bi sudjelovao na natječaju. Kako da to posložimo, jer početnik nema ništa. A morao bi imati i štalu za to stado."]
[7,"Vedran Mudrinić","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","Sagledavajući načela politike regionalnog razvoja u prijelogu pravilnika ne nailazim na klasifikaciju rurualnog sela i njegovog razvoja. Naime u istu kutiju ruralnost se je metnula na razini cijele Hravatske isključujući 4 najveća grada. Prijašnji prijedlog je bio adekvatniji gdje su se subvencije penjala do 90 postotnih poena za područja koja su slabo tj. drugim riječima nikako razvijena. Zar nastanak život u apsolutno deruraliziranim selima s 2 živuća čovjeka bez puta i infrastrukture je jednak u usporedbi s razvijenm selom. Mislim da nije. Gledajući povijesno samo usporedite živući dokaz kako su se prije sela deruralizirala uspiješno dovođenjem proizvodnih pogona i poljoprivredenih zadruga. Koeficijent razvoja se mora uključiti i onaj ohrabreni poljoprivrednik koji želi započeti poslovanje u apsolutno nerazvijenom okolišu mora imati veći koeficijent subvencije kao što je bio u prijašnjim natječajima do 90%."]
[8,"CENTAR ZA ODRŽIVI RAZVOJ I PROJEKTNI INŽENJERING","Članak 2.,\nČlanak 3.","Predlažemo da se odredba čl. 3,  točka 10. nadopuni i uskladi, tako da se DEFINICIJA ZAJEDNIČKOG POROJEKTA proširi i na zajedničke projekte koje provode poljoprivredne zadruge i priznate proizvođačke organizacije, \n\na što podrazumijeva i uvjet da se zajednički projekt odnosi na zajednička ulaganja njihovih članova u razvoj proizvodnih kapaciteta kojima se povećava dodana vrijednost njihovih proizvoda koje će zajednički koristiti za zajedničku proizvodnju i poslovanje, te da svi članovi (korisnici) koji su uključeni u zajednički projekt stječu koristi koje rezultiraju iz zajedničkog ulaganja, kao i udio u zajedničkoj imovini koja nastaje realizacijom zajedničkog projekta.\n\nObrazloženje:\n\nPoljoprivredne zadruge i odgovarajuće proizvođačke organizacije su pravne osobe koje, u skladu sa Zakonom i izvornim EU načelima, djeluju kao nositelji zajedničkog nastupanja i poslovanja svojih članova, tj. većeg broja (minimalno 7) malih i mikro poljoprivrednika odnosno poljoprivrednih gospodarstava (OPG, obrt, mikro poduzeća registrirani u Upisniku PG i drugim javnim registrima kao samostalne fizičke i pravne osobe), koji su svi neovisna poduzeća, stvarno i u skladu s Uredbama br. 651/2014 i 702/2014.  Prema tome,     \n\n- Članovi zajednički realiziraju projekt/zajedničko ulaganje u razvoj zajedničkih proizvodnih kapaciteta, putem zadruge/proizvođačke organizacije koja je nositelj zajedničkog nastupanja i investitor zajedničkog projekta.  Pritom, zadruga/proizvođačka organizacija pruža usluge i radi za račun uključenih članova i postupa u skladu s ovlaštenjima i uputama/odlukama koje dobiva od članova. Dakle, nema nikakav vladajući utjecaj nad projektom i uključenim članovima (korisnicima) zajedničkog projekta;\n\n- Zajednički projekt se realizira u skladu s odlukama i međusobnim ugovorom uključenih članova (korisnika), koji dobivaju i značaj „općih akata“ na temelju kojih zadruga/proizvođačka organizacija nastupa u pravnom prometu kao nositelj/investitor zajedničkog ulaganja uključenih članova, ali i budućeg zajedničkog nastupanja;\n\n- Svi uključeni članovi (korisnici) zajednički koriste proizvodne kapacitete koji su nastali zajedničkim projektom za zajedničku proizvodnju i poslovanje, i zajednički ostvaruju koristi i rezultate od zajedničkog ulaganja i projekta.  Dakle, „korištenje“ i vlasništvo se dijele na  veći broj uključenih članova, u skladu s međusobnim ugovorom, pravilima zadruge/proizvođačke organizacije i zakonom, tako da svaki od članova (korisnika) ima pripadajući „udio“ u kapacitetima i rezultatima koji su nastali zajedničkim projektom (najviše 1/7);\n\n- Svi uključeni članovi/korisnici zajednički upravljaju proizvodnim kapacitetima koji su nastali zajedničkim ulaganjem, u skladu s međusobnim ugovorom, pravilima zadruge/proizvođačke organizacije i zakonom (u pravilu po načelu „1 čovjek = 1 jedan glas“), čime se dodatno sprječava da bilo koji član/poduzeće/korisnik ostvaruje vladajući utjecaj na druge članove/poduzeća/korisnike;\n\n- U skladu sa zakonom i izvornim zadružnim načelima, uključeni članovi (korisnici) zajednički prisvajaju i svu novu vrijednost (dobit, akumulaciju) koja se stvara u proizvodnim kapacitetima koji su rezultat zajedničkog projekta.  S druge strane, zadruga/proizvođačka organizacija ne ostvaruje profite od zajedničkog projekta,  jer se njezina „vlast“ svodi samo na pravnu osobu koja je nositelj zajedničkog nastupanja i koja pruža usluge članovima, dakle radi za račun članova i u skladu s odlukama članova, pravilima zadruge/organizacije koja donose članovi, i zakonom. (U praksi fakturira svoje usluge i troškove koje su članovi odobrili financijskim planom);\n\n- Svi uključeni članovi (korisnici) stječu i pripadajući vlasnički udio nad rezultatom ulaganja (kroz zajedničko/zadružno vlasništvo, koje je realna zakonska kategorija), u skladu s međusobnim ugovorom, pravilima zadruge/proizvođačke organizacije i zakonom;\n\n- Svi uključeni članovi (korisnici) zajednički trajno snose i sve troškove, ali i rizik, rada i poslovanja proizvodnih kapaciteta koji su nastali zajedničkim ulaganjem, svaki razmjerno udjelu svojeg „korištenja“,  u skladu s međusobnim ugovorom, pravilima zadruge/proizvođačke organizacije, i zakonom, itd...;\n\n- Zbog navedenih značajki, zajednički projekti/ulaganja i poslovanje, koji se realiziraju i vode putem zadruge/proizvođačke organizacije, u praksi omogućavaju dugoročnu stabilnost i uspješno održavanje kontinuiteta učinkovitog  poslovanja i razvoja proizvodnih kapaciteta i proizvodnje koji su plod zajedničkog projekta u vrlo dugim periodima.  Naime, opće je poznato da su u Europi  tako nastala i razvila se brojna velika i vrlo velika „zadružna poduzeća“ i proizvodni sustavi, koji uspješno posluju i preko 150 godina;  \n\n\nZbog svega navedenog, „zadružni projekti“, imaju vrlo snažnu „razvojnu polugu“, te u praksi omogućavaju vrlo uspješno i stabilno organiziranje i zajedničko nastupanje velikog broja malih i mikro poljoprivrednika (u pravilu na lokalnoj razini), te uspješan razvoj i dugoročno održivo poslovanje, zajedničku konkurentnost, zaposlenost i dobru kvalitetu života svih uključenih članova.\n\nU današnjoj situaciji, smatramo da su ovakvi „zadružni projekti“ posebno značajni za Republiku Hrvatsku,  jer se njima  stvaraju uvjeti za EKONOMSKO AKTIVIRANJE I SUSTAVNO ORGANIZIRANJE LOKALNIH ZAJEDNICA (JLS) I LOKALNIH POLJOPRIVREDNIKA, i za razvoj proizvodnih kapaciteta, konkurentnih lokalnih proizvoda i proizvodnih sustava, koji omogućavaju UKLJUČIVANJE LOKALNIH POLJOPRIVREDNIKA („malih“ i svih ostalih koji tu postoje) te pokretanje proizvodnje na njihovim gospodarstvima.  Tim putem, ljudi mogu ostati i živjeti u ruralnim područjima, raditi i stvarati novu vrijednosti,  tako da se ruralna područja pokrenu u smjeru izlaska iz krize, veće kvalitete života i RURALNE OBNOVE.    \n\nDakle, ako se ima u vidu da ruralna područja čine cca. 80% Hrvatske, i nešto manje od 50% stanovništva, onda je očito u njima postoje ogromni potencijali, čijim aktiviranjem u funkciji održivog razvoja lokalnih zajednica bi se ostvarili i vrlo značajni učinci za ekonomski oporavak cijele Države.  \n\nNa kraju, ovakvi „zadružni projekti“ jamče znatno bolju transparentnost, društvenu pravednost i optimalno iskorištavanje raspoloživih sredstava iz Mjere 04, Podmjere 4.1. i 4.2., kao i vrlo snažnu RAZVOJNU POLUGU ulaganja javnih sredstava. Ovo iz razloga  jer se koristi distribuiraju na veći broj malih poljoprivrednika i otvaraju im se realni uvjeti i rješenja za razvoj vlastitih gospodarstava i proizvodnje.   Na taj način, smanjuju se i napetosti i kontroverze o tome koliki „smiju i trebaju biti iznosi potpora, kome potpore treba davati“... (itd...); \n\nSva naša iskustva i znanja, stečena tijekom dugogodišnjeg rada i usavršavanja naših članova i suradnika na velikom broju projekata u poljoprivredi i ruralnom razvoju u RH i EU,  takve ocjene potvrđuju.\n\nSlijedom svega navedenog, smatramo da takve zajedničke projekte koje provode poljoprivredne zadruge i odgovarajuće proizvođačke organizacije treba jasno predvidjeti u točki 14., ali i dati im pripadajući značaj i predvidjeti rješenja za njihovu učinkovitu provedbu na razini ukupne koncepcije i ostalih relevantnih odredaba Pravilnika o provedbi mjere 04, za  Podmjere  4.1. i 4.2. , i predlažemo da se nacrt Pravilnika uskladi u tom smislu.\n\nNapomena:\nNaravno, ovo se NE ODNOSI za zadruge, trgovačka društva i proizvođačke organizacije čiji se poslovanje i „zajednički projekti“ ne temelje na zajedničkom nastupanju, poslovanju i ulaganju članova,  nego na odnosima kooperacije s vanjskim poljoprivrednicima/poduzećima koji nisu članovi zadruge/proizvođačke organizacije, ili se čak radi o situacijama  kada su proizvođačku organizaciju osnovala povezana poduzeća.  Naime, u takvim situacijama jedno poduzeće (nositelj kooperacije, ili osoba koja ima vlast nad povezanim poduzećima) uvijek nastupa kao vlasnik „zajedničke“ proizvodnje i poslovanja, a ostali rade za njega i pod njegovom kontrolom..."]
[9,"Centum percent d.o.o.","Članak 2.,\nČlanak 3.","Lista prihvatljivih troškova iz točke 21, stavka 1 trebala bi se objavljivati uz Pravilnik, kao što je bilo prilikom provedbe IPARD programa. Na taj način bi korisnici imali dovoljno vremena pripremiti kvalitetne projekte, a Agencija za plaćanja bi bila brža u obradi istih. Naime, dva mjeseca koliko traje natječaj nije dovoljno za pripremu Glavnog projekta i ishođenje građevinske dozvole, a Lista prihvatljivih troškova utječe na vrstu radova/opreme i nazive pojedinih stavki unutar glavnog projekta."]
[10,"Razvojna agencija Vukovarsko-srijemske županije","Članak 2.,\nČlanak 3.","Zbog čestih nejasnoća u nazivu projektne dokumentacije po pitanju rekonstrukcije odnosno sanacije i adaptacije objekata obuhvaćenih projektima, smatramo potrebnim dodati značenje tih pojmova i njihovu prihvatljivost. Učestalo je da u dokumentaciji koja se prilaže prilikom prijave projekta stoji naziv ''Sanacija'' gospodarskog objekta, stoga je naš prijedlog da uključite i razjašnjenja vezana uz ove pojmove."]
[11,"Agrokor d.d.","Članak 2.,\nČlanak 3.","22. \"povezana društva\"- definicija navedena u nacrtu Pravilnika je točna, međutim za njezinu primjenu u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) nema uporišta. Uredba 1305/2013 ne propisuje ograničenje sudjelovanja na natječajima za sredstva potpore iz EPFRR trgovačkim društvima iz skupine povezanih društava. Nekorektno je i neispravno poistovjećivati umjetno stvorene uvjete (koje treba sankcionirati, no koje može stvoriti svaki poslovni subjekt bez obzira na veličinu) s veličinom poduzetnika ili činjenicom da poslovni subjekt pripada skupini povezanih društava."]
[12,"Agrokor d.d.","Članak 2.,\nČlanak 3.","7. \"održavanje građevine\" - molim voditi računa da se radovi na pripremi postojeće građevine \"kojima se ne mijenja usklađenost građevine s lokacijskim uvjetima u skladu s kojima je izgrađena\", a koji su nužni za npr. smještaj nove proizvodne opreme u tu građevinu ne bi ponovo tretirali kao neprihvatljiv trošak od strane Agencije za plaćanja, kao u prvom natječaju za podmjeru 4.2.1, jer su takvi zahvati očito dio cjelokupnog ulaganja."]
[13,"Hrvatska poljoprivredna komora","Članak 2.,\nČlanak 4.","U Pravilniku bi se trebala definirati dokumentacija koja je potrebna za prijavu projekta. Za ishodovanje dokumenata, posebice građevinskih, potrebno je više od dva mjeseca koliko traje natječaj."]
[14,"Vinka plus d.o.o..","Članak 2.,\nČlanak 4.","Dodati prilog koji će definirati popis dokumentacije potrebne za aplikaciju na Natječaj kako bi se unaprijed moglo krenuti s pripremama iste."]
[15,"Centum percent d.o.o.","Članak 2.,\nČlanak 4.","U priloge Pravilnika treba uključiti popis poljoprivrednih proizvoda iz Priloga I Ugovora, koji je bio u prilogu Pravilnika 07/2015.\nDodatno, u priloge treba uključiti i Popis dokumentacije potrebne za prijavu na natječaj, što je bila dobra praksa u provedbi IPARD programa. Naime, i ovim Pravilnikom, kao i prethodnim, onemogućena je dopuna dokumentacije, a korisnik ima svega dva mjeseca (koliko traje natječaj) za pripremu projekta. Bilo bi lakše svima u procesu kada bi dokumentacija, potrebna za prijavu na natječaj, bila poznata prije objave Natječaja.\nIsto se odnosi na Listu prihvatljivih troškova, koja treba biti sastavni dio Pravilnika, a time i dio ove javne rasprave."]
[16,"Hrvatska poljoprivredna komora","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 6.","Dodati: Korisnik mora biti upisan u Upisnik poljoprivrednika najmanje dvije godine od podnošenja zahtjeva za potporu. \nObrazloženje: Kao uvjet nisu postavljeni ekonomska veličina kao niti poslovanje tvrtke unazad barem dvije godine. Ovim načinom daje se tek osnovanim tvrtkama bez prethodnih rezultata mogućnost dobivanja izdašnih financijskih sredstava, što je protivno praksi EU-a osim u slučajevima kada se radi o financiranju početnika. Ukoliko se izričito ne radi o start-up mjeri, praksa EU-a nalaže prikaz poslovanja unazad tri godine kako bi se utvrdilo može li gospodarstvo upravljati sredstvima koja dolaze iz EU-a. \nTakođer, nejasno je zašto su proizvođačke organizacije i zadruge koje bi mogle organizirano usmjeriti proizvođače prema proizvodnji biomase za potrebe električne i toplinske izostavljene iz mjere 4.2.2. EU posebno stavlja naglasak na smanjenje emisije CO2 i na korištenje obnovljivih izvora, nusprodukata, otpada, ostataka i ostalog biootpada u svrhu biogospodarenja. Poljoprivredni proizvođači uglavnom spaljuju otpad i ostatke u poljoprivredi, a proizvođačke organizacije/zadruge mogle bi lakše organizirati proizvođače da umjesto spaljivanja isti koriste kao novi proizvod."]
[17,"Vinka plus d.o.o..","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 6.","Izbaciti kategoriju Početnik. Projekte treba suditi prema kvaliteti, poslovnom planu, poslovnom utjecaju na poljoprivredni sektor a ne prema \"starosti\" potencijalnog korisnika."]
[18,"Centum percent d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 6.","Nije jasno zašto je proizvođačka organizacija diskriminirana u odnosu na druge korisnike iz operacije 4.2.2., stoga predlažemo brisanje stavka (2) u članku 6."]
[19,"Vego Plantis d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 6.","Čl. 6, stavak 2: Projekt se stavlja u podređeni položaj u odnosu na korisnika, npr. zajednički projekt je definiran samo za proizvođačke organizacije, ako isti taj projekt u sebi sadrži i troškove koji su prihvatljivi u operaciji 4.2.2., onda se oni ne mogu financirati."]
[20,"HGK","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 6.","Predlaže se brisanje stavka 2.\nObrazloženje: Nema razloga da proizvođačka organizacija kao pravna osoba koja se bavi preradom ne bude korisnik potpore za ulaganja u korištenje obnovljivih izvora energije, a radi proizvodnje energije za svoje potrebe."]
[21,"Centum percent d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 7.","Predlažemo dopunu u članku 7, stavak (2) .... elaborati/studije utjecaja zahvata na okoliš/ekološku mrežu."]
[22,"Hrvatska poljoprivredna komora","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 8.","Stavak 4. Izbaciti stavak 4. ili dodati „osim vozila za pčelarske potrebe\".\nObrazloženje: Rabljena oprema u smislu vozila za prijevoz pčelinjih zajednica neophodna je za seleće pčelare. \nS obzirom na starost voznog parka u tom pogledu, ovim prijedlogom omogućilo bi se pomlađivanje voznog parka za seleće pčelare uz prihvatljivu ograničenost starosti prijevoznog sredstva i visinu dozvoljenog limita za nabavku takvog vozila i prijedlog od maksimalno 20 tisuća EUR-a vrijednosti za takvo vozilo te da takav pčelar mora imati minimalno 50 pčelinjih zajednica upisanih u Evidenciju pčelara i pčelinjaka."]
[23,"Apsolon","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 9.","Članak 9, stavak (1), točka 13. navodi da je prihvatljivo ulaganje u laboratorij i laboratorijsku opremu na poljoprivrednom gospodarstvu za vlastite potrebe gospodarstva. S obzirom na to da članak 6. ne isključuje mogućnost prijave obrta i pravnih osoba koje su registrirane za djelatnost prerade (poljoprivrednih proizvoda), ali nisu upisane u Upisnik pojoprivrednih gospodarstava i ne smatraju se poljoprivrednim gospodarstvima, smatramo da navedenu točku treba promijeniti na način da se izostavi \"poljoprivrednom\". Time svi prihvatljivi subjekti definirani člankom 6. ovog Pravilnika postaju prihvatljivi za ovu vrstu ulaganja.\nPoljoprivredno gospodarstvo je definirano Zakonom o poljoprivredi, članak 2, stavak (1), točke 3 i 4."]
[24,"Hrvatska poljoprivredna komora","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 9.","Stavak 3. Dodati riječ „ostaci iz poljoprivredne proizvodnje“. Isti bi glasio:\n„Ulaganje u građenje i/ili opremanje centra (sabirališta) za sakupljanje i preradu nusprodukata, otpada i ostataka iz poljoprivredne proizvodnje i neprehrambenih nusproizvoda životinjskog podrijetla s pripadajućom unutarnjom i vanjskom infrastrukturom.“\nStavak 14. Staviti umjesto do 10%  vrijednosti, do 20%. \nStavak 6. Dodati „ostaci od žitarica, uljarica“. Isti bi glasio:\n„Ulaganje u građenje i/ili opremanje objekata za preradu žitarica, uljarica i industrijskog bilja te njihovih ostataka s pripadajućom unutarnjom i vanjskom infrastrukturom“\nDodati: Prihvatljive troškove - nabava rabljene opreme za pčelarstvo uz ograničenja navedena u prethodnom članku."]
[25,"Vinka plus d.o.o..","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 9.","Nigdje se direktno ne spominju skladišni kapaciteti(npr. hladnjača za skladištenje zamrznutog voća i povrća). Smatramo da je neophodno ubaciti točku koja jasno definira da su skladišni kapaciteti u funkciji proizvodnje i koji s proizvodnjom čine nedijeljivu cijelinu, prihvatljiv materijalni trošak. Voditi računa da se ne financiraju skladišta bez proizvodnje."]
[26,"Centum percent d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 9.","Obzirom da nije jasno zašto je napravljena izmjena točke 11 , stavka 1, članka 9. u odnosu na Pravilnik 07/2015, slažemo se sa izmjenom točke 11., koju predlaže HGK."]
[27,"HGK","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 9.","Predlažemo izmjenu točke 11., članak 9. stavak 1.:\n\"11. ulaganje u građenje i/ili opremanje objekata za prodaju i prezentaciju proizvoda iz vlastite prerade krajnjem potrošaču,\"\nObrazloženje:\nPotrebno je načiniti izmjenu kako odredba ne bi bila dvosmislena. Prihvatljiv trošak u ovoj podmjeri treba biti ulaganje u građenje/opremanje objekata za prodaju i prezentaciju proizvoda iz vlastite prerade krajnjem potrošaču, bez obzira na podrijetlo sirovine (vlastita ili kupljena). Bitno je da su proizvodi iz vlastitog asortimana i, naravno, da se nalaze na listi poljoprivrednih proizvoda iz Dodatka I Ugovora o funkcioniranju EU."]
[28,"Stella mediterranea d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 9.","komentar na članak 9. stavak 11.\nBavimo se preradom voća i povrća. želja nam je investirati u objekt za prodaju i prezentaciju vlastitih proizvoda. mi se bavimo preradom ali ne i proizvodnjom osnovnih sirovina koje koristimo u preradi tj u proizvodnji. da li se radi o vlastitim poljoprivrednim proizvodima koji se i prerađuju ili samo o vlastito prerađenim proizvodima. mi kupujemo suhe smokve i proizvodimo džem od suhe smokve kao i smokvenjak. nemamo vlastite nasade smokava. molio bih pojašnjenje"]
[29,"VALMINA d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Predlaže se izmjena i dopuna stavka (2) na način da se osim zajedničkih projekata koje provode dvije ili više proizvođačke organizacije u ovaj stavak uvrste i zajednički projekti koje provode zadruge i priznate proizvođačke organizacije kao nositelji zajedničkih ulaganja koje realiziraju njihovi članovi, kako slijedi:\n\n„(2) Intenzitet javne potpore iz stavka 1. ovoga članka može se uvećati za dodatnih 20 postotnih bodova (20%) ako ulaganja provode dvije ili više proizvođačkih organizacija,  te za zajedničke projekte koje provode poljoprivredne zadruge i proizvođačke organizacije kao zajednička ulaganja  njihovih članova (korisnika) u razvoj i uspostavljanje zajedničkih proizvodnih kapaciteta kojima se povećava dodatna vrijednost njihovih poljoprivrednih proizvoda, radi zajedničkog poslovanja i nastupanja na tržište. \n\nObrazloženje\nSmatramo da je u Operaciju 4.2.1. nužno uvrstiti tipične europske zadružne projekte i zajednička ulaganja u kojima se lokalni poljoprivrednici organiziraju i povezuju u zadruge ili proizvođačke organizacije kao nositelje zajedničkog nastupanja na tržištu (zajedničko poduzeće),  i putem njih realiziraju zajednička ulaganja u razvoj zajedničkih finalnih proizvoda koji su nositelj njihovog zajedničkog nastupanja na tržištu, zajedničke konkurentnosti i kvalitete života.  Primjerice:\n- Proizvođači mlijeka realiziraju zajedničke ulaganja u izgradnju zajedničkih mini sirana, putem kojih mlijeko prerađuju u sireve i mliječne prerađevine kao zajednički proizvod s povećanim  stvaranjem dodane vrijednosti, kojeg zajednički plasiraju na tržište;\n- Proizvođači voća i povrća putem zadruge grade vlastite zajedničke pogone za preradu voća i povrća,\n- Proizvođači mesa  realiziraju zajednčko ulaganje u pogone za preradu mesa, itd...\n\nOvakvi oblici zajedničkog nastupanja i ulaganja su uobičajeni i vrlo značajni u EU gdje se uspješno provode već 150 godina, a zadnjih godina su prepoznati i na hrvatskom tržištu i postoji sve veći interes lokalnih proizvođača.  Prema tome, Program bi za ovakve zajedničke projekte trebao omogućiti korištenje kombiniranih potpora u okviru Operacije 4.2.1."]
[30,"VALMINA d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Predložena najviša visina tražene potpore u stavku (6) u visini do 2.000.000 eura nije dovoljna za uspješnu i dugoročno održivu realizaciju projekata iz Operacije 4.2.1.\n\nS time u vezi pozivamo se na komentare i obrazloženja koje smo dostavili na odredbu čl. 10 nacrta Pravilnika o primjeni Podmjere 4.1.,  i predlažemo predlažemo  izmjenu stavka 6:\n(6) Visina tražene potpore:\n\na) najniža vrijednost potpore po projektu može iznositi 20.000 eura u kunskoj protuvrijednosti prema tečaju iz članka 18. ovoga Pravilnika.\nObrazloženje:   Pozivamo se na obrazloženje koje smo dostavili uz čl. 10 nacrta Pravilnika o primjeni podmjere 4.1. \n\nb) Najviša vrijednost potpore po projektu može iznositi do 3.000.000 eura u kunskoj protuvrijednosti prema tečaju iz članka 18 ovoga Pravilnika.\nObrazloženje:\nOvo je realna i „minimalna“ veličina za održivu realizaciju ozbiljnijih projekate, kakve treba očekivati u okviru operacije 4.2.1.\nMeđutim, realno je da će veći broj projekata biti znatno manji, i da tako određeni maksimalni iznos neće ugroziti ravnopravnost ni mogućnost da se iz ukupno raspoloživih sredstava zadovolje sve realne potrebe koje će na kraju stvarno doći na naplatu;"]
[31,"CENTAR ZA ODRŽIVI RAZVOJ I PROJEKTNI INŽENJERING","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Smatramo da Ministarstvo treba ustrajati na stavu iz stavka (4) da se povezana poduzeća u skladu s člankom 3. stavak 3. u Prilogu I.  Uredbe Komisije (EU) br. 702/2014 smatraju jednim korisnikom, te da mogu podnijeti samo 1 (jedan) zahtjev za javnu potporu na jednom natječaju.   \n\nTakav stav je iniciran zbog uočenih nepravilnosti koje nastaju u slučajevima kada velika poduzeća koristeći jači položaj na tržištu osnivaju društva kćeri (povezana društva) koja zajednički nastupaju na istom natječaju s više povezanih projekata i zahtjeva, kao da se radi o neovisnim poduzećima, i zajednički preuzimaju ogromne iznose javnih potpora koje čine i bitan dio ukupnih planiranih sredstava za javne potpore iz Podmjera 4.1. i 4.2.  EPFRR.   Na taj način ne ostaje dovoljno sredstava za potpore neovisnim OPG-ima te malim i srednjim poljoprivrednicima koji su ciljane strukture za primjenu Programa ruralnog razvoja i povezane regulative. \n\nStoga,  stav o povezanim poduzećima iz stavka (4) je pravilan i jasno utemeljen u propisima, temeljnim pravnim načelima i dobroj praksi na zajedničkom tržištu, koji traže ravnopravnost stranaka u tržišnoj utakmici,  zabranjuju korištenje jačeg položaja, i ne dopuštaju da se javne potpore koristite za osvajanje nepripadne prednosti u svrhu jačanja tržišnog položaja i bogaćenja.  Sprečavanju takvih pojava služe i odredbe iz Članka 3. u Prilogu I. Uredbe br. 702/2014, 651/2014 i 807/2014, i drugo.\n\nNadalje, stav o povezanim poduzećima iz stavka (4) ima čvrsto uporište i u odredbama Strategije „Europa 2020“, Programu ruralnog razvoja za razdoblje 2014 – 2020, Uredbi 1305/2013 i ostaloj regulativi koja se odnosi na korištenje ESI fondova i EPFRR,  kao i u javnim interesima Republike Hrvatske.   Ovo je naročito važno i zbog slijedećih činjenica:\n\nIz cjelokupne navedene regulative i prakse u EU jasno proizlazi temeljno načelo da su „MSP-i (mali i srednji poljoprivrednici) okosnica ruralnog razvoja Europske unije“, pa je na više mjesta naglašen i stav da države u djelokrugu  poljoprivrede i šumarstva mogu dati prednost MSP-ima, tj. malim i srednjim poljoprivrednicima.    Ovo je sasvim razumljivo i opravdano ako se zna da ruralna područja u EU i Hrvatskoj čine 80% - 90% teritorija,  i da su javne potpore nužne kako bi se omogućilo da obiteljska gospodarstva i mali poljoprivrednici mogu opstati na svojem zemljištu i kvalitetno živjeti od poljoprivrede, tako da se ruralna područja mogu održivo razvijati i da se ogromni područni kapitali koji se nalaze u ruralni sredinama sačuvaju i koriste u funkciji ruralnog razvoja, i da se spriječe depopulacija i propadanje sela. \n\nU navedenom cilju, sve strategije i programi EU od „Agende 2000“ do danas jasno naglašavaju „da kvaliteta života na selu mora biti veća nego u velikim gradovima“, da su poljoprivreda i ruralni razvoj NEODVOJIVI, te da se ruralni razvoj mora temeljiti prvenstveno na mikro, malim i srednjim gospodarstvima (MSP-ovima) koji tu žive i rade, i koji su glavni čimbenik i jamac za održavanje života i proizvodnje u ruralnim područjima, te zaštitu i održivo korištenje poljoprivrednog zemljišta i drugog prirodnog nasljeđa, tradicijskog nasljeđa i ostalih lokalnih kapitala, koji čine velika bogatstva.\n\nZbog toga, činjenica je da su javne potpore EPFRR, a osobito Mjera 04, namijenjene prvenstveno lokalnim poljoprivrednicima (MSP), i stvaranju uvjeta za organiziranje i dugoročno održiv razvoj njihovih gospodarstava i lokalne poljoprivrede, kao glavnog čimbenika održivog razvoja ruralnih sredina.   Pritom, činjenica je da su ruralna područja osiromašena i zapuštena, i da lokalni MSP-i nemaju akumulacije i kapitala za pokretanje ulaganja i proizvodnje.  Zato je apsolutno NUŽNO da se raspoloživa javna sredstva iz EPFRR ulože prvenstveno u ostvarivanje navedenih prioriteta.\n\nS druge strane, budući su prioriteti ruralnog razvoja tako jasni,  razumljivo je da u današnjoj teškoj situaciji ne može biti opravdano ni održivo ulagati oskudne javne resurse i potpore za prepoznatu i naprijed spomenutu praksu kojom povezana poduzeća uzimaju nerazmjerno veliki dio raspoloživih javnih sredstava, i to s očitom svrhom jačanja privatnog interesa njihovog vlasnika i kapitala, a na uštrb lokalnih poljoprivrednika (MSP) koji ostaju bez potpora i nastavljaju propadati.  \n\nPosebno je neprihvatljiva praksa da se oskudna JAVNA sredstva ulažu u velike i razvijene sustave koji godinama imaju privilegirani položaj na tržištu i redovito  gomilaju dobit i akumulaciju.  Realno je da takvim poduzetnicima javne potpore objektivno nisu ni potrebne da bi se razvijali, ako su spremni stvarno ulagati i riskirati kao, što moraju obični mali proizvođači.  Također, ne može biti prihvatljiva ni česta praksa da su velika poduzeća spremna na ulaganja samo pod uvjetom da dobiju javne potpore od države, i traže javna sredstva jer ne žele riskirati i trošiti vlastita sredstva, kao što mali proizvođači moraju riskirati.  Na žalost, ovakva praksa je štetna jer se u konačnici svodi na to da velika poduzeća time ostvaruju ekstraprofite, koje koriste za gušenje malih proizvođača i preuzimanje područnih kapitala.\n\nZbog toga, smatramo da je u današnjoj teškoj situaciji potrebno, sasvim opravdano i u javnom interesu da stavak (4) opstane na snazi i da se raspoloživa sredstva javnih potpora stvarno ulaže za ciljeve i svrhe ruralnog razvoja.  U to slučaju, veliki sustavi bi morali prihvatiti da javne potpore koriste POD ISTIM UVJETIMA kao i svi ostali mali i neovisni proizvođači koji nisu bogati i ne mogu formirati povezana poduzeća i projekte.   \n\nNaročito se protivimo mogućnosti da se u ovoj složenoj problematici traže nezdravi kompromisi od kojih se realno  može očekivati da rezultiraju novim nepravilnostima te nastavkom vrlo teške situacije u kojoj svi trpimo blokade, odgađanje provedbe javnih natječaja i projekata, i neizvjesnost,  kakvima svjedočimo još od prvog natječaja za Operaciju 4.1.1 i koje nas svakim danom dovode u gubitke i  neizdržljivu situaciju."]
[32,"Hrvatska poljoprivredna komora","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Izbrisati stavak 7. \nObrazloženje: Gotovo 4 milijuna kuna planira se za namjenjeno gospodarstvo koje nije poslovalo. Mišljenja smo da bi taj stavak trebalo izbrisati."]
[33,"GIU \"CROATIASTOČAR\" Zagreb, Ivana Šibla 9","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Članak 10 - Stavak 4 - Povezana poduzeća\nOgraničenjem mogućnosti da se na jednom natječaju za istu operaciju može podnijeti samo jedan zahtjev za potporu je neprihvatljiv posebice u slučajevima kada su povezana društva proizvodno i tržišno etablirana više od pet godina te zapošljavaju veći broj djelatnika, bilo da se radi o projektima iz Podmjere 4.1. i Mjere 4.2. \nU našim uvjetima povezana društva unutar nekog poslovnog sustava već su proizvodno i tržišno profilirana i specijalizirana za određeni tip proizvodnje pa bi ograničenje korištenja javnih potpora tim društvima rezultiralo nekonkurentnošću i nemogućnošću daljnjeg razvoja i opstojnosti na domaćem i ino tržištu. \nS obzirom na svu dosadašnju problematiku koja je proistekla u prvim natječajima ovih mjera, nužno je u narednom periodu raspisivati sektorske natječaje ali za njih treba pripremiti sve relevantne informacije o planiranim ulaganjima. \nPredlažemo da Ministarstvo poljoprivrede pripremi u što kraćem roku javni poziv poduzetnicima i gospodarstvima u sektoru primarne poljoprivredne proizvodnje i prateće industrije u kojem će iskazati svoja planirana ulaganja kako u modernizaciju ili proširenje postojećih kapaciteta tako i ulaganja u novu proizvodnju po planiranim godinama ulaganja, financijskim vrijednostima a sve od 2017. do 2020. godine.\nOvakva bilanca bila bi realna podloga za prvu izmjenu i dopunu postojećeg Programa ruralnog razvoja do 2020. godine.\n\nČlanak 10. - Stavak 6 - Visina potpore\nZnačajnom dijelu poduzetnika prerađivačke industrije vezane na stočarsku proizvodnju bilo je onemogućeno korištenje predpristupnih fondova. Ulaganja u modernizaciju postojećih kapaciteta ili investiranja u nove proizvodne linije koje imaju za cilj proizvodnju proizvoda veće dodane vrijednosti radi povećanja izvoza i poboljšanja konkurentnosti izuzetno su visoka.\nIz tih razloga neprihvatljivo je smanjenje postojećeg maksimalnog iznosa od 5 milijuna eura iz važećeg Pravilnika.\nŽelimo posebno istaći da su u prethodnom fiskalnom razdoblju u sektorima proizvodnje mesa, mesnih i mliječnih proizvoda poslovni subjekti ostalih članica EU koristili javnu potporu u iznosima od desetak i više milijuna eura.\nSektor prerađivačke industrije u najvećem je dijelu povezan sa gospodarstvima iz primarne stočarske i peradarske proizvodnje pa planirana ulaganja u prerađivačke kapacitete indirektno utječu na održivost i razvoj primarnog sektora"]
[34,"Vinka plus d.o.o..","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","1. Omogućiti uvećanje za dodatnih 0-20% za projekte od izuzetnog značaja(jedan od kriterija može biti generiranje novozaposlenih. Npr. zapošljavanje 0(0%)-100(20%) novozaposlenih.\n2. Povećati broj Zahtjeva za potporu unutar iste operacije na dva uz uvjet ulaganja u različite svrhe npr. skladišne i preradbene kapacitete ili energetsku učinkovitost i preradbene kapacitete.\n3. Izbaciti odredbu za povezana poduzeća jer ona nije sukladna niti jednoj EU odredbi. Neregularnosti kojima smo svjedočili spriječiti na druge načine.\n4. Vratiti maksimalnu potporu na 5 mil. eura čime će se omogućiti investicije u ozbiljne kapacitete koji mogu generirati konkurentan proizvod. S niskim potporama većina korisnika će imati limitirane(i nedovoljne) kapacitete da bi proizvodnja bila konkurentna te će tima tako financirani projekti doći u probleme prilikom izlaska njihovih proizvoda na tržište EU.\n5. Izbaciti kategoriju početnika jer je taj kriterij za odabir maksimalnog iznosa diskriminirajući. Dali je projekt dobar ili ne određuje se propisanim kriterijima a ne \"starošću\" potencijalnog korisnika."]
[35,"Centum percent d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Predlažemo brisanje stavka (7) u članku 10, jer diskriminira poljoprivredna gospodarstva, koja pripremaju projekte prerade vlastitih proizvoda u odnosu na već postojeće prerađivače, koji primjerice koriste uvoznu sirovinu. Pritom ne mislim da treba poticati isključivo preradu domaće sirovine, ali se definitivno ne bi smijelo stavljati u neravnopravan položaj poljoprivredna gospodarstva i postojeće prerađivače."]
[36,"Vego Plantis d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","čl.9. st. 6 b, vratiti prioritetne sektore - Uzme li se u obzir činjenica da primarnim poljoprivrednim proizvodima u RH kontinuirano nedostaje dodane vrijednosti, a koja raste proporcionalno stupnju prerađenosti proizvoda, najviša vrijednost potpore ostaje daleko nedostatna za postizanje nacionalne konkurentnosti u sektoru poljoprivrednih proizvoda. \n\nčl.9., st. 7, Početnik u preradi mogu biti PG koja imaju dugogodišnje iskustvo u primarnoj proizvodnji, drugačije definirati ili maknuti. Usporedbom maksimalnih iznosa potpore postojećih prerađivača s iskustvom u djelatnosti, te „početnika“ vidljiva je značajna devijacija u iznosima potpore u korist prerađivača početnika u odnosu na postojeće prerađivače. Teško je i zamisliti da početnik, dakle, poljoprivredno gospodarstvo/poljoprivrednik bez iskustva u preradi bilo kojeg od poljoprivrednih proizvoda ima kapacitet apsorbirati maksimalan iznos potpore, te pri tome biti uspješan u tržišnom nastupu s tim proizvodom. Ipak, s obzirom na kontinuirani nedostatak dodane vrijednosti primarnih poljoprivrednih proizvoda u RH, diobe i dodatna uvjetovanja investitorima  nametnuta ovim prijedlogom Pravilnika prerađivačkoj djelatnosti nisu produktivna, već upravo suprotno. Unaprijed postavljajući kriterij u kojemu se potiče osnivanje novih prerada, a ne povećanje uspješnosti postojećih uz paralelno poticanje širenju krugu prerađivača, doći će do sljedećih scenarija: \n\na)  Postojeći prerađivači neće moći razviti planirano povećanje sposobnosti/uspješnosti nastupa na zajedničkom tržištu zbog umanjenog iznosa potpore. Ne treba zanemariti činjenicu da su brojni prerađivači pripremili investicije u skladu s pravilima koja su u skladu s važećim Pravilnikom, a isti se u danom trenutku mijenja. Time se direktno uskraćuje plansko povećanje konkurentnosti hrvatske poljoprivrede kroz investicijski ciklus postojećih prerađivača. Nastavno na to, doći će do pada investicija u  sektorima prerade poljoprivrednih proizvoda što će se u konačnici reflektirati na poljoprivredne proizvođače i na mogući dodani pad poljoprivredne proizvodnje na nacionalnoj razini. \n\nb)  Prerađivači početnici nužno ne moraju imati mogućnost povlačenja maksimalnog iznosa potpore. No, u situaciju u kojoj se trenutno nalazi prerada poljoprivrednih proizvoda u RH, takva su uvjetovanja nepotrebna i štetna. Primjerice, priprema li poljoprivredno gospodarstvo duži niz godina investiciju kroz sve njezine aspekte (proizvodnja, financiranje, nastup na tržištu), a pritom nije prerađivač, nema mogućnosti primiti maksimalan iznos potpore iako za to realno ne postoje osnove. Navedeno će djelovati u smjeru obeshrabrivanja investicija i poduzetničke proaktivnosti među postojećim primarnim poljoprivrednim proizvođačima, a posljedičnoj i do smanjenja investicija i stagnacije produktivnosti poljoprivrede na razini RH.\n \n\nSukladno navedenome, dioba prerađivača na početnike i postojeće prerađivače ne slijedi potrebe hrvatske poljoprivrede, umanjuje njezine realne mogućnosti i u konačnici neće polučiti rezultate koji su neophodni za razvoj postojeće situacije.  Potrebno je povećati maksimalne iznose potpore, te ukloniti diobu na početnike i postojeće prerađivače. Svaku prerada primarnih poljoprivrednih proizvoda, a koja za rezultat ima povećanje konkurentnosti, zapošljavanja i boljitka poljoprivrede na nacionalnoj razini treba poticati, a ne administrativno ograničavati. Jedina dioba koju bi trebalo pratiti je ona koja preradu dijeli na prioritetne sektore, a kojom bi se još efikasnije dijelovalo u smjeru ispunjavanja ciljeva Programa ruralnog razvoja."]
[37,"PIK-VINKOVCI plus d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Potrebno je vratiti najviše iznose potpore po ulaganjima u preradu od 5 mil. €, posebno ulaganja u nove preradbene i skladišne kapaciteta jer su visine ulaganja u takve kapacitete iznimno visoka, tehnologija za takve projekte skupa, a neophodna za razvoj prerađivačke industrije. Treba pružiti jednaku šansu i početniku  u koliko se radi o ozbiljnom projektu i ukoliko je takvo društvo spremno ulažiti isti takav iznos."]
[38,"PIK-VINKOVCI plus d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Ograničenje sudjelovanja na jednom natječaju na najviše jedno društvo iz skupine povezanih društava treba ukinuti, jer takvo što ne propisuje niti jedna EU uredba. Svako poduzeće koje ima dugogodišnju tradiciju proizvodnje i zapošljava veliki broj ljudi značajan je za svoju regiju/područje u kojemu posluje, jer su mjesta ulaganja upravo u tim područjima. Takva poduzeća nastoje realizirati infrastrukturne projekte, projekte koji će poticati proizvodnju u prioritetnim sektorima."]
[39,"zvijezda d.d.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Članak 10. Stav 4.\nNigdje u dokumentima EU nismo pronašli ovako ograničavajuću odredbu za povezana poduzeća. Smatramo da je za nas ovakva uredba diskriminatorna i molimo da se čl.10 st.4 izbaci iz Pravilnika.\nČlanak 10. Stav 6.b\nSmatramo da bi za prioritetna područja trebalo ostaviti dosadašnji maksimum potpore od 5 mil eura, a za ostala područja podignuti iznos na 3 mil eura"]
[40,"Razvojna agencija Vukovarsko-srijemske županije","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Stavak 2. smatramo nelogičnim s obzirom da u Republici Hrvatskoj tek trebaju zaživjeti proizvođačke organizacije, a njihovo zajedničko uključivanje u projekt je slabo vjerojatno što zbog lokacijskih, interesnih i ekonomskih uvjeta. Mišljenja smo da bi bilo učinkovitije otvoriti mogućnost za ostvarivanje dodatnih 20%-tnih bodova, pored proizvođačkih organizacija, također i njihovim članovima ponaosob, a sve s ciljem poticanja prerade poljoprivrednih proizvoda, koja je trenutno niskog intenziteta kod OPG-a, obrta i zadruga."]
[41,"HGK","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Predlaže se izmjena stavka 4.:\n\"(4) Povezana poduzeća mogu se javiti s više projekata na jednom natječaju, no zbirna potpora na jednom natječaju im je limitirana na 8 milijuna EUR.\"\nObrazloženje: Iako u EU regulativi ne nalazimo zakonsko uporište za ograničavanje sudjelovanja povezanih poduzeća na istom natječaju, razumijemo zabrinutost ministarstva oko raspodjele sredstava potpore i stoga predlažemo ovo rješenje. Držimo kako je jedan projekt po natječaju za sve subjekte iz povezanih poduzeća diskriminirajući u odnosu na postojeću strukturu, kako primarne proizvodnje, tako i prerade. Unatoč pretežitom broju malih poljoprivrednih gospodarstava i malih tvrtki uključenih u preradu, ne smiju se nikako zanemariti činjenice koje govore u prilog značaja povezanih poduzeća, odnosno srednjih i velikih tvrtki u smislu zaposlenosti, prometa, generiranja dodane vrijednosti i izvoza. Također, treba uzeti u obzir činjenicu kako prehrambena industrija trenutno nema drugih izvora financiranja ulaganja u dugotrajnu imovinu osim sredstava Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj. Predoložena izmjena odnosi se i na operaciju 4.2.2.\nPredlaže se izmjena stavka 5.:\n\"(5) Visina tražene potpore: \na)  najniža vrijednost potpore po projektu može iznositi 10.000 eura u kunskoj protuvrijednosti prema tečaju iz članka 18. ovoga Pravilnika.\nb) najviša vrijednost javne potpore po projektu može iznositi 3.000.000 EUR,\nc) iznimno od točke b) ovoga stavka, najviša vrijednost javne potpore po projektu može iznositi do 5.000.000 EUR i to u sektoru:\n– mesa za ulaganja u građenje i/ili opremanje klaonica, rasjekaonica, hladnjača, objekata za preradu mesa s pripadajućom unutarnjom i vanjskom infrastrukturom,\n– mlijeka za ulaganja u građenje i/ili opremanje objekata za poslovanje s mlijekom i preradom mlijeka s pripadajućom opremom i unutarnjom i vanjskom infrastrukturom, uključujući rashladnu opremu za sirovo mlijeko.\"\nObrazloženje: Drastično smanjenje maksimalnih iznosa potpore po projektu ugrozilo bi realizaciju složenih investicija (građenje/rekonstrukcija/opremanje), posebno u prioritetnim zahtjevnim sektorima u obje podmjere (govedarstvo, svinjogojstvo, peradarstvo, voće i povrće, meso, mlijeko i pripadajuća prerada). Predloženi iznosi (koji su sadržani u starim pravilnicima, NN 7/15) temelje se na rezultatima ankete subjekata u primarnoj proizvodnji i preradi koju je provela HGK, a koji su sadržani i u Programu ruralnog razvoja."]
[42,"Agrokor d.d.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","(7) Potrebno je preciznije definirati \"početnika\"."]
[43,"Agrokor d.d.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","(6) b) Najvišu vrijednost potpore po projektu treba vratiti na iznose iz prvog Pravilnika za operaciju 4.2.1. Naime, potrebne visine investicija različite su u različitim sektorima i zato su za preradu mesa i mlijeka u prethodnom Pravilniku bile predviđene potpore od najviše 5 milijuna eura, a za investicije u ostalim sektorima najviše 3 milijuna eura. Namjena sredstava potpore u ovoj podmjeri je povećanje konkurentnosti hrvatske prehrambeno-prerađivačke industrije. Bez potpore i velikim ulaganjima taj cilj neće biti ostvaren. Osim toga, informacije iz MPS, na temelju analize prvog, drugog i trećeg natječaja, iznesene u Emisiji za selo i poljoprivredu Hrvatskog radija 2. listopada 2016. govore da je prosječni traženi iznos potpore bio 300.000 eura. To još više osnažuje zahtjev da se većim ulagačima koji su nositelji razvoja cijelog sektora ostavi mogućnost ostvarenja većeg iznosa potpore."]
[44,"Agrokor d.d.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","(4) Ograničenje sudjelovanja na jednom natječaju na najviše jedno društvo iz skupine povezanih treba ukinuti, jer takvo što ne propisuje niti jedna EU uredba; dapače, krovna uredba za ovu mjeru 1305/2013 ne spominje ograničenja za povezana poduzeća. Hrvatska je stvarnost da u strukturi prerađivačke industrije postoje trgovačka društva s desetljetnom tradicijom koja zapošljavaju veliki broj ljudi, otkupljivači su sirovina od manjih proizvođača te su nositelji razvoja prehrambeno-prerađivačkog sektora."]
[45,"Agrokor d.d.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","(2) Obzirom na iskustva s prvim natječajem za ovu podmjeru, ukupni intenzitet potpore trebalo bi ograničiti na 60%, dakle, dodatni intenzitet potpore na 10%. Time bi se honoriralo udruživanje manjih proizvođača (čime oni osnažuju svoju tržišnu poziciju), ali ne u mjeri koja nije potrebna za održivost poslovnog plana."]
[46,"superadmin1","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Intenzitet javne potpore po projektu bi trebalo povećati za dodatnih 20 postotnih bodova za obiteljska poljoprivredna gospodarstva posebice zbog toga što ona imaju manje prihode od ostalih korisnika. Obiteljska poljoprivredna gospodarstva je potrebno poticati na preradu poljoprivrednih proizvoda koje proizvedu na svom gospodarstvu kako bi se osigurao njihov opstanak i povećao prihod. Zbog toga bi za njih trebalo povećati intenzitet potpore. Također potrebno je smanjiti najvišu vrijednost potpore po projektu na 1.000.000 eura kako bi pravo na potporu ostvarilo više korisnika."]
[47,"IVAN BUTKOVIĆ","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Najviša vrijednost potpore nebi smjela biti veća od 1.000.000 eura iz razloga što je potrebno da što više poljoprivrednih prerađivača dobije potporu."]
[48,"Hrvatska poljoprivredna komora","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 11.","Stavak1. Izbrisati za potrebe korištenja vlastitih proizvodnih pogona. \nObrazloženje: Zašto bi proizvodnja biomase bila ograničena na opskrbljivanje vlastitih pogona? Prerađeni proizvodi od otpada i ostataka poljoprivredne proizvodnje daju dodatnu vrijednost gospodarstva i mogli bi se prodavati kao dodatni proizvod. Program Ruralnog Razvoja 2014.-2020 „Osim direktne povezanosti s poljoprivredom i šumarstvom, proizvodnja energije iz obnovljivih izvora u sklopu nepoljoprivrednih aktivnosti u ruralnom području, može znatno utjecati na ostanak stanovništva u ruralnim područjima, budući se kroz ovu djelatnost može omogućiti otvaranje velikog broja radnih mjesta“."]
[49,"Centum percent d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 11.","Predlaže se dopuna teksta u točci 1., stavka 1, članka 11.;\n\"Ulaganja u građenje i/ili opremanje objekata za proizvodnju energije iz svih obnovljivih izvora kao što su solarne elektrane, hidroelektrane, vjetroelektrane, elektrane na biomasu, geotermalne elektrane, itd za potrebe vlastitih proizvodnih pogona korisnika s pripadajućom opremom i infrastrukturom.\""]
[50,"HGK","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 11.","Predlaže se nadopuna točke 1. u stavku 1.\n\"1. ulaganja u građenje i/ili opremanje objekata za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora (solarna energija, geotermalna energija, energija iz biomase) za potrebe vlastitih proizvodnih pogona korisnika s pripadajućom opremom i infrastrukturom\".\nObrazloženje: Potrebno je navesti vrste obnovljivih izvora energije koje su prihvatljive – solarna energija, geotermalna energija, energija iz biomase. Odredbe u podmjerama 4.1. i 4.2. trebaju biti ujednačene."]
[51,"GEORG d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 12.","Članak 12. stavak 3., treba ukinuti ili preformulirati na način da se omogući određenom broju (minimalno 3) povezanih poduzeća na prijavu ukoliko se bave preradom poljoprivrednih proizvoda dulje od 5 godina."]
[52,"HGK","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 12.","vidjeti komentare uz članak 10."]
[53,"superadmin1","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 12.","Potrebno je povećati intenzitet potpore za 20 posto za ulaganja koja se provode na područjima sa prirodnim ograničenjima kako je bilo i na Podmjeri 4.1."]
[54,"IVAN BUTKOVIĆ","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 12.","Iznos potpore za brdsko planinska područja gdje su otežani uvijeti poslovanja treba biti minimalno 70 %."]
[55,"zvijezda d.d.","Članak 1.,\nUVJETI PRIHVATLJIVOSTI","čl. 13 st (6)\n\nNaravno da treba provesti OoPP prije početka ulaganja ako projekt zahtijeva. \nTrebalo bi voditi računa da OoPP ne bude uvjet za predaju Zahtjeva za potporu jer MZOIP nikako ne možeprovesti postupak za vrijeme trajanja Natječaja. \nU dokumentaciji bi moralo biti dovoljno predati potvrdu da je OoPP zatražen u MZOIPu"]
[56,"VALMINA d.o.o.","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 13.","Predlažemo izmjene i dopune odredbe članka 13., stavak 10,  kako slijedi:\n\n„(10)   Zajedničkim projektom se smatraju zajednička ulaganja dviju ili više  proizvođačkih organizacija,  te zajednički projekti koji se provode putem (pojedinačnih) registriranih poljoprivrednih zadruga ili proizvođačkih organizacija, kao zajednička ulaganja više samostalnih poljoprivrednika (OPG, MSP) koji su članovi zadruge/proizvođačke organizacije u uspostavljanje zajedničkih proizvodnih pogona i  kapaciteta  za povećavanje dodane vrijednosti (prerada, dorada, pakiranje, sortiranje, itd...) njihovih proizvoda, radi razvoja zajedničkih proizvoda i zajedničkog nastupanja na tržištu, te uspostavljanja zajedničke konkurentnosti i dugoročne održivosti na otvorenom tržištu, s time da:\n\n1.  predmet i rezultati zajedničkog projekta koji nastanu provedbom zajedničkog ulaganja predstavljaju zajedničku imovinu koju zajednički koriste svi korisnici (sudionici) zajedničkog projekta  i na kojoj svaki od sudionika stječe pripadajući vlasnički udio, u skladu s međusobnim ugovorom zakonom i drugom relevantnom regulativom;\n\n2.  korisnici (sudionici zajedničkog ulaganja) sklapaju Ugovor o poslovnoj suradnji u kojem definiraju jednog ovlaštenika koji će biti nositelj zajedničkog ulaganja i projekta, i podnositelj Zahtjeva za potporu/isplatu u ime svih ostalih sudionika, u kojem će definirati način realizacije zajedničkog projekta, vlasničke udjele i način korištenja predmeta ulaganja koji nastane realizacijom zajedničkog projekta od strane svih sudionika zajedničkog ulaganja, te urediti sve druge međusobne odnose, u skladu sa zakonom;\n\n3.  kada se radi o zajedničkom projektu koji se provodi putem zadruge ili proizvođačke organizacije, svi korisnici (članovi zadruge/proizvođačke organizacije) koji su sudionici zajedničkog ulaganja donose na skupštini zadruge/proizvođačke organizacije odluku o provedbi zajedničkog projekta i sklapaju međusobni ugovor o zajedničkom ulaganju i poslovanju, u kojima definiraju način provedbe zajedničkog ulaganja, zajedničko korištenje predmeta ulaganja koji će nastati realizacijom zajedničkog projekta,  te uređuju vlasničke odnose i ostala međusobna prava i obveze, u skladu sa zakonom, pravilima zadruge/proizvođačke organizacije i drugom relevantnom regulativom. \n\n4. ulaganje se provodi na jednoj lokaciji (osim za ulaganja u nabavku gospodarskih vozila, pokretne opreme i poljoprivredne mehanizacije).“\n\nObrazloženje:\nPozivamo se na prijedlog izmjena uz članak 10., stavak 2 ovog pravlnika.\nTakođer pozivamo se na obrazloženja koja smo dostavili na članak 18. nacrta Pravilnika o primjeni Podmjere 4.1."]
[57,"Scala d.o.o.","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 13.","Treba pojasniti stavak 11 u čl. 13 odnosi li se to samo na zajednička ulaganja ili ne.\nOpćenito se ne slažemo s ovim ograničenjem da se ulaganje provodi samo na jednoj lokaciji iz razloga što je ponekad potrebno zbog tehničko-tehološkog projekta razdvojiti pojedine faze obrade. To je slučaj s npr. proizvodnjom pršuta jer se sušenje obavlja u područjima s određenim klimatskim uvjetima, a prerada se organizira na lokaciji s riješenom infrastrukturom i dostupnom radnom snagom."]
[58,"Vego Plantis d.o.o.","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 13.","čl.13, st. 12: Neadekvatan i nepotreban kriterij. Time se onemogućava stvaranje kooperacije između primarnih poljoprivrednih proizvođača, ukoliko njihova proizvodnja nije kvantitativno približno jednaka, a što će otežati pristup manjih proizvođača (prerađivačima) na i ovako složeno zajedničko tržište. Primjerice, 3 voćara želi zajednički investirati u pogon za preradu voća. Od toga 1 voćar ima 10 ha, a ostali po 2,5 ha proizvodnje. Sukladno navedenome, isti nisu prihvatljivi s obzirom da najveći proizvođač logično treba koristiti približno 66% kapaciteta."]
[59,"zvijezda d.d.","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 13.","Čl 13 st (6) \nNaravno da treba provesti OoPP prije početka ulaganja ako projekt zahtijeva. \nTrebalo bi voditi računa da OoPP ne bude uvjet za predaju Zahtjeva za potporu jer MZOIP nikako ne možeprovesti postupak za vrijeme trajanja Natječaja. \nU dokumentaciji bi moralo biti dovoljno predati potvrdu da je OoPP zatražen u MZOIPu"]
[60,"superadmin1","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 13.","Povećati iznos od 200.000 kn na 500.000 kn za izradu poslovnog plana."]
[61,"IVAN BUTKOVIĆ","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 13.","Bilo bi dobro za sve buduće korisnike uvijetovati da su članovi Zadruge kako bi se populariziralo zadrugarstvo odnosno zajedništvo bez kojeg će biti teško Hrvatsku poljoprivredu staviti na noge i koja se sama neće moći oduprijeti velikim poljoprivrednim sustavima iz Europe."]
[62,"Hrvatska poljoprivredna komora","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 14.","Stavak 6. Dodati riječ \"toplinska energija\" te izbrisati „isključujući otpad, ostatke i nusproizvode“. Trebalo bi glasiti: Za proizvodnju električne i toplinske energije iz biomase prihvatljivo je korištenje silažnog kukuruza, usjeva bogatih škrobom, šećerom uključujući otpad i ostatke iz poljoprivredne proizvodnje. \nObrazloženje: Nejasno je zašto bi se stočna hrana mogla koristiti za električnu energiju, a otpad i ostaci od proizvodnje u poljoprivredi ne i zašto se isti ne bi koristio za toplinsku energiju."]
[63,"HGK","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 14.","Predlaže se izmjena stavka 4. točke 1.:\n\"1. imati instaliranu snagu koja će biti dovoljna da bi zadovoljila potrošnju električne energije za vlastite potrebe objekta za preradu,\"\nObrazloženje: Kako se radi se o podmjeri prerade - izričaj je potrebno uskladiti."]
[64,"Hrvatska poljoprivredna komora","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 15.","Izbrisati sve uvjete koji ograničavaju korištenje mjere uz obvezu osnovnog uvjeta da je pčelar upisan u Evidenciju pčelara i pčelinjaka, da obvezno ažurira podatke u navedenoj evidenciji u rokovima propisanim pravilnikom, te da minimalno posjeduje 50 pčelinjih zajednica ."]
[65,"Centum percent d.o.o.","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 15.","Članak 15., stavak (10)\nPotrebno je precizno definirati umjetno stvorene uvjete, pogotovo u kontekstu svih problema koji su se dogodili u 1.natječaju za M4, a vjerojatno će se ponoviti u 2.natječaju. Osim toga, Ministarstvo poljoprivrede i Agencija za plaćanja trebaju organizirati edukacije za korisnike i konzultante na temu umjetno stvorenih uvjeta."]
[66,"Scala d.o.o.","OPĆI TROŠKOVI I KRITERIJI ODABIRA,\nČlanak 17.","3. Prijedlog: ukidanje ograničavanje troškova konzultanata \nObrazloženje: opći troškovi su definirani sadržajno i vrijednosno  do 10 posto vrijednosti ukupno prihvatljivih troškova projekta. \nSmatramo da nema potrebe dodatno određivati pojedinačne troškove jer se na taj način Korisniku onemogućava korištenje potpore za opravdane troškove koje je stvarno platio."]
[67,"Centum percent d.o.o.","OPĆI TROŠKOVI I KRITERIJI ODABIRA,\nČlanak 18.","Web adresa nije točna. Ispravna adresa je: http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info\n_contracts/inforeuro."]
[68,"Centum percent d.o.o.","ZAHTJEV ZA POTPORU, POSTUPAK OBRADE I DONOŠENJE ODLUKE,\n Članak 21.","Članak 21, stavak 17.\nNovi sustav obrade Zahtjeva za potporu te činjenica da će Odluke o prihvatljivosti donositi prema procijenjenim iznosima projekata rezultirati će umanjenjem iznosa ukupno odobrene potpore u odnosu na raspoloživa sredstva.\nPredlažemo da Agencija za plaćanja izda Odluke o prihvatljivosti minimalno 20% većeg iznosa od iznosa ukupne alokacije predviđene natječajem. Na taj način se radilo u provedbi IPARD-a, odnosno ugovaralo se 10% više sredstava za M101 i 103 zbog očekivanog umanjenja u provedbi projekta do Zahtjeva za isplatu te 20% više sredstava za M301 zbog odobravanja iznosa prije provedbe postupka javne nabave (a upravo je sličan postupak propisan ovim Pravilnikom). Nažalost, dobru praksu Agencija nije primijenila u provedbi Programa ruralnog razvoja. Ukoliko Agencija ne promjeni svoju proceduru, prijeti nam gubitak minimalno 10-20% isplaćenih sredstava u odnosu na ugovoreni iznos.... a istovremeno se odbijaju Zahtjevi za potporu radi nedostatka sredstava. Već sada postoji procjena da se, iz raznih razloga, 20% projekata iz 1.natječaja, koji su iznad crte raspoloživih sredstava, neće realizirati. S druge strane cca 700 projekata će biti odbijeno radi nedostatka sredstava?! I na kraju nećemo iskoristiti 500mil€ iz 2015. godine, jer prema dosadašnjoj dugotrajnoj proceduri obrade Zahtjeva za potporu/Zahtjeva za isplatu samo projekti iz 1. natječaja mogli bi se stići isplatiti do 2018. godine. Svi projekti, koji će se odobriti temeljem natječaja raspisanih u 2016. godini, ako budu odobreni u 2017. godini što je optimistična varijanta, eventualno će se isplatiti u 2019. godini u kojoj moramo potrošiti novih 500mil€. Nadamo se samo da o ovoj problematici i šteti koja može nastati, netko u Ministarstvu poljoprivrede i Agenciji za plaćanja vodi računa."]
[69,"Scala d.o.o.","ZAHTJEV ZA POTPORU, POSTUPAK OBRADE I DONOŠENJE ODLUKE,\n Članak 21.","Prijedlog: \n(6) Nakon podnošenja zahtjeva za potporu moguće su dvije dopune dokumentacije propisane natječajem.\n\nObrazloženje:\nDosadašnja iskustva su pokazala kako dokumentacija koju Korisnici trebaju priložiti uz prijavu nije potpuno jasno definirana što je vidljivo iz velikog broj poslanih pitanja, kao i potrebe da Ministarstvo objavi tumačenje pojmova iz Pravilnika o Mjeri 4 tijekom objavljenih natječaja. Mogućnost slanja dopune bi ubrzala proceduru obrade prijava čime se izbjegava izdavanje Odluke o odbijanju od strane APPRRR i rješavanje prigovora Korisnika na drugostupanjskom tijelu (Ministarstvo poljoprivrede).  \nIstovremeno, time se Korisnik ne izbacuje iz procedure obrade prijave i ne blokira ga se s projektom na duže vrijeme (sadaša praksa je dvije godine čekanja)."]
[70,"Vego Plantis d.o.o.","ZAHTJEV ZA POTPORU, POSTUPAK OBRADE I DONOŠENJE ODLUKE,\nČlanak 22.","čl.22, st.11. Djeluje u smjeru usporavanja i otežavanja posla pripreme kompletnog projekta (poglavito pripreme dokumentacije); st.12. - Nepotrebno kompliciranje i zastarjeli pristup informatizaciji. Koja bi bila razlika između dostave dokumentacije na CD-u/DVD-u u odnosu na to da se mogući učitavanje iste u Agronet?"]
[71,"superadmin1","ZAHTJEV ZA POTPORU, POSTUPAK OBRADE I DONOŠENJE ODLUKE,\nČlanak 22.","Po navedenom se može zaključiti da se mijenja postupak prikupljanja ponuda te da se iste ne dostavljaju prilikom podnošenja Zahtjeva za potporu i da se Poziv za podnošenje ponuda mora podnijeti najkasnije 14 dana prije podnošenja Zahtjeva za potporu kao što je to dosad bilo. Možda ne bi bilo loše da se u članku to preciznije napiše."]
[72,"Centum percent d.o.o.","ZAHTJEV ZA POTPORU, POSTUPAK OBRADE I DONOŠENJE ODLUKE,\nČlanak 26.","Članak 26, stavak 3\nPredlaže se izmjena radnih u kalendarske dane ili mjesece, jer ih je svima lakše računati."]
[73,"Centum percent d.o.o.","SKLAPANJE UGOVORA O FINANCIRANJU,\nČlanak 31.","Nije jasno čemu služi Ugovor o financiranju, jer isti prethodi izdavanju Odluke o dodjeli sredstava. Znači, korisnik potpisuje ugovor o financiraju projekta, koji mu još nije odobren?! Ugovor bi trebao imati veću snagu od Odluke, pa ako je baš nužno da isti iz nekog razloga treba postojati, predlažemo da dokument nazovete drugačije npr. u IPARD Mjeri 301 dokument se zvao Memorandum o razumijevanju."]
[74,"Centum percent d.o.o.","ZAHTJEV ZA ISPLATU, POSTUPAK OBRADE I DONOŠENJE ODLUKE,\nČlanak 33.","Članak 33, stavak 2\nMože li Odluka o dodjeli sredstava biti pravomoćna, obzirom da Odluke iz ovog Pravilnika nisu upravni akti? Možda bi bilo ispravnije napisati konačna."]
[75,"Apsolon","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE,\nPRILOG I.","Predlažemo izmjenu kriterija odabira na način da vrednuju kvalitetu projekta i korisnika (npr. povijesno poslovanje). Ukoliko kriterije nije moguće izmijeniti iz temelja bez promjena u Programu ruralnog razvoja, predlažemo da se do navedenih promjena, na sve kriterije gdje je to moguće, primijeni pravilo većinskog ulaganja (više od 50% ulaganja zadovoljava predmetni kriterij. Primjer-Mjera 8)."]
[76,"Vinka plus d.o.o..","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE,\nPRILOG I.","Kriterije bodovanja bi trebalo detaljnije razraditi(uvesti više kriterija) koji bi trebali vrednovati učinke projekta a ne trenutno stanje potencijalnog korisnika."]
[77,"HGK","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE,\nPRILOG I.","Predlažemo razmotriti prijedloge kriterija odabira koje je HGK uputila Ministarstvu 19. siječnja 2015.\nHGK drži kako bi se kod bodovanja projekata pažnja trebala posvetiti više kvaliteti samih projekata i njihovom doprinosu ispunjenju ciljeva utvrđenih Programom ruralnog razvoja, a manje vrednovanju postojeće situacije korisnika."]
[78,"Agrokor d.d.","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE,\nPRILOG I.","Kriteriji odabira i nadalje ne vrednuju učinke ulaganja, već ocjenjuju i boduju status prijavitelja na početku ulaganja. Treba razmisliti o vrednovanju očuvanja i/ili povećanja zapošljavanja i zapošljavanja ranjivih skupina, povećanja proizvodnosti rada, razvoja novih proizvoda, izvoza,..."]