{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":138,"n_cols":6,"rows_kept":138,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - NACRT PRAVILNIKA O PROVEDBI MJERE M04 ULAGANJA U FIZIČKU IMOVINU, PODMJERE 4.1. POTPORA ZA ULAGANJA U POLJOPRIVREDNA GOSPODARSTVA IZ PROGRAMA RURALNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE 2014.-2020."]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Inagra d.o.o.","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","Iz predloženih promjena ne može se iščitati koji je cilj MPS i kako će se ovim izmjenam postići.Jedina značajnija promjena je iznos projekta a određen je paušalno bez ikakvih analiza i podataka.Jedan od najvećih problema naših natječaja a to je široki obuhvat korisnika i projekata kao i procedure provedbe natječaja nisu mijenjane pa možemo očekivati sličnu sudbinu budućih natječaja na razini prethodnih, a to je 1,5 g za obradu natječaja i tisuće projekata koji se javljaju na natječaj.Nije mijenjana ocjena projekta pa tako da bi postali korisnik u prioritetnom sektoru možete podizati 1 ha oraha/ imati jednu kravu, a ostali dio projekta može biti bilo šta pa i mehanizacija, projekat se tretira kao prioritetni sektor. Ista je stvar kod izgradnje objekata, možete dobiti bodove za izgradnju ako podignete 1 ha oraha ili sagradite jednostavnu građevinu bez građevinske dozvole , a ostatak ( veći dio Projekta) projekta može biti bilo što drugo. \nPredlažemo :\nOmotnice za mjere 4.1. mora biti raspodjeljena po sektorima ( voće, povrće,proizvodnja mlijeka ,goveđeg mesa,svinjogojstvo,ovčarstvo i kozarstvo, ratarstvo, industrijska namjenska proizvodnja.....) kako bi se uravnotežio razvoj sektora, Predlažem posebnu operaciju samo za mehanizaciju i to do 100 000 Eura povrata, max intenzitet od 30-50%, nakon sektora mora se podjeliti po strukturi gospodarstava (mikro, mala ,srednja ,velika)  ili podjeliti projekte na male projekte do 200 000 Eura, srednje projekte do 500 000 eura i velike iznad toga.Natječaji se trebaju raspisivati po sektoru i strukturi , tako da izgleda ovako: Natječaj za mala gospodarstva/ male projekte ( veličina 20 000 -100 000) za podizanje nasada voća., ili  Natječaj za srednja gospodarstva/ srednje projekte ( 100 000-500 000 veličine) za svinjogojstvo i slično. Ovo su ciljani natječaji kojim se može kvalitetno postaviti i kriterij za odabir sukladno željenom cilju ili pokazateljima. Tako će natječaji biti efikasni puno brže će biti obrađeni. Posebna operacija samo za mehanizaciju ima smisla jer se u kratkom vremenu može raspisati i zatvoriti te zadovoljiti veliki broj korisnika kojima treba brza nabava mehanizacije. Stalni sukob između velikih i malih treba prevladati na dva načina , prvi je da se razdvoje natječaji po strukturi ili veličini projekta , a drugi je da se koristi različita stopa povrata kao što je u ostalim EU natječajima, pa npr mikro poduzetik dobije 50%, mali 45%, srednji40%, veliki 35% osnovne stope povrata koja se maksimalno može uvećati za 20% po ostalim kriterijima . Veličina projekta utvrđena je strašno paušalno jer je ogromna razlika po investicijama u sektorima da bi projekat bio konkurentan da je ovo sigurno krivi put jer vodi u financiranje projekata koji ne mogu biti konkurentni u nekim sektorima ili bolje rečeno financirat će mo projekte koji će propasti. Npr intenzivno svinjogojstvo,novi  ozbiljan i profitabilan projekat u EU danas je gradnja farmi  od minimalno 2000-3000 krmača.Ovaj projekat košta od 7-10 mil Eura, a zemlje im osiguravaju od 40-60% povrata iz fondova RR. Sa naših 1 mil eura može se sa povratom 50 % izgraditi farma od 600 krmača. Zakonom brojeva da bi konkurirali onome sa 3 puta većim kapacitetom morate biti konkurentniji od njega ( više znanja, vještina,iskustva,veće cijene,niže kamate...) što sigurno nismo i ovim prijedlogom  naše svinjogojstvo se neće razvijati. Slično je i kod ostalih visoko intenzivnih proizvodnji te bi zakonodavac morao praktično  znati šta radi kad određuje limite. Kako bi se postigao uravnoteženi razvoj između velikih i malih najbolje je da se odredi maksimalni iznos potpore po korisniku u programskom razdoblju , npr 10 ili 15 ili ... M eura što je bolje od ovoga ograničavanja po natječaju ili projektu. Provedba natječaja mora biti organizirana kroz korake, administrativna provjerai ocjena prijavitelja, kvalitativna i financijska ocjena projekta, izrada rang lista, procjena troškova ,ugovaranje,i svaka mora biti sa što je moguće manje subjektivnog utjecaja i mora kao što to nalaže direktiva u svakoj fazi dopustiti ispravak i nadopunu dokumentacije , te mora informirati korisnika u svakoj fazi gdje mu je projekt. Cilj natječaja mora biti brza i učinkovita podjela sredstava a ne ovo što sada imamo."]
[2,"IVAN DUŠAN","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","U kriterijima odabira za operaciju 4.1.1. - najviše se pogoduje srednjim poljoprivrednim gospodarstvima. S obzirom na to da je iznos ukupne potpore sada smanjen na 1.000.000 EUR-a nema razloga da gospodarstva koja imaju izrazito velik SO budu stavljena u puno lošiji položaj od ostalih gospodarstava. Predlažem stoga da se njima poveća broj bodova - sa 5 na 10 (za veće od 500000 EUR) odnosno sa 10 na 15 (za gosp. od 100000 do 499000 EUR)"]
[3,"Centum percent d.o.o.","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","Opći komentar:\nPotrebno je definirati rokove za sve akte, koje izdaje Agencija za plaćanja. Osnova za bilo kakvo planiranje posla/projekta i odgovorno ispunjavanje zadataka je definiranje rokova. Agencija za plaćanje je jedina institucija, koja nema propisane rokove za ispunjavanje svojih zadataka, pa smo u dosadašnjoj provedbi Programa ruralnog razvoja svjedočili neopravdano dugotrajnom postupku obrade Zahtjeva za potporu, ali i Zahtjeva za isplatu. Rokovi koje mora ispuniti korisnik su kratki i jako strogo propisani. Jednako tako, Agencija za plaćanja, osim roka propisanog u članku 29., stavku 3., treba propisati i pridržavati se rokova za sve dokumente koje izdaje korisniku kao što je Ugovor o financiranju, Odluka o dodjeli sredstava, Odluka o isplati ....."]
[4,"Vindija d.d. Varaždin","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","Prijedlog velikog smanjenja iznosa potpore ugrožava velike investicije i njihovu realizaciju u prioritetnim sektorima (posebice mljekarstvu i peradarstvu). Renomiranim velikim poduzećima koja godinama uspješno posluju treba omogućiti jednakomjeran razvoj unutar grupe te istovremeno ulaganje u širenje svojih proizvodnih kapaciteta čime se značajno otvara mogućnost intenziviranja aktivnosti na povećanju radnih mjesta, stvaranju dodanih vrijednosti i povećanju izvoza. S obzirom da za velika poduzeća iz sektora prehrambene industrije trenutno nema drugih izvora i mogućnosti sufinanciranja velikih projekata osim preko EU poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, zadržavanje potpora minimalno na trenutnoj razini od neophodne je važnosti kako bi se osigurala realizacija kapitalnih investicija neophodnih za razvoj ovog sektora.\nSlijedom svega navedenog predlažemo slijedeće:\n1. Maksimalna potpora trebala bi i dalje iznositi 3 milijuna € za prioritetne sektore i 2 milijuna € za ostale sektore.\n2. Povezana društva se mogu javiti i sa 2 projekta po Natječaju s time da je uvjet da društva posluju pojedinačno duže od 10 godina te da je potpora u tom slučaju limitirana na 5 milijuna € po natječaju \n3. Odluke o prihvatljivosti ili odbijanju projekata trebalo bi dostaviti u maksimalno 60 radnih dana od dana zatvaranja natječaja."]
[5,"IVAN DUŠAN","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","Smatram da bi u slučajevima ukoliko nema dovoljno sredstava za sve korisnike koji se prijave na natječaj raspodjela sredstava bi se trebala izvršiti na način da se svima korisnicima čiji projekti budu prihvaćeni isplati određeni fiksni iznos, primjerice 20.000 kn, a ostatak novca da se raspodjeli temeljem kriterija odabira i bodova. Primjerice na natječaj se javi 100 korisnika i oni imaju prihvaćen projekat, ukupan iznos koji je potreban da se namire svi projekti je 4.000.000 kn, a na raspolaganju je 3.000.000. kn. Svakom korisniku se isplaćuje 20.000 kn (2.000.000 kn ukupno), dok se ostalih 1.000.000 raspoređuje korisnicima čiji su projekti najbolje rangirani u visini tražene potpore. Da li bi bilo moguće napraviti takav sustav raspodjele?"]
[6,"IVAN DUŠAN","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","Smatram da zbog transparentnosti Agencija treba u što kraćem roku od  zatvaranja natječaja objaviti rang listu sa popisom svih projekata i brojem bodova koje je dobio pojedini projekt ne samo ukupno, nego i točno koliko je pojedini projekat dobio bodova prema svakom od kriterija zasebno. Ova obveza Agencije treba ući u Pravilnik."]
[7,"IVAN DUŠAN","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","Ono što u svakom slučaju treba dodatno obrazložiti u Pravilniku jesu kriteriji odabira zahtjeva za potporu za operaciju  4.1.1.  (tablica u prilogu I). Postojeći kriteriji daju jako veliku mogućnost agenciji i korisnicima za subjektivno tumačenje kriterija odabira. Treba biti jasno definirano što je to inovativni tehnološki proces i tko daje potvrdu da je nešto inovativni tehnološki proces i temeljem čega. Što se smatra kad se kaže “ulaganje doprinosi smanjenju emisije stakleničkih plinova i amonijaka iz poljoprivrede” ili “ulaganje doprinosi povećanju učinkovitosti energije u poljoprivredi i preradi hrane” Ovo je jako neodređeno i može se jako subjektivno tumačiti.  Teoretski gledajući kupovina novog traktora ili gospodarskog vozila u svrhu zamjene starog vozila doprinosi smanjenju emisije stakleničkih plinova (jer nova vozila emitiraju manje stakleničkih plinova od starih) i bolje koriste energiju (jer troše manje goriva). Teoretski da, ali kako to dokazati?. I na koji će način to vrednovati agencija. Stoga tumačenje tih kriterija je subjektivna stvar agencija i korisnika i treba ih točno definirati kao što je i sve drugo u ovom pravilniku točno definirano. Ovo se odnosi na sve kriterije 6, 7 i 8 operacije 4.1.1.  Treba točno definirati kakve kriterije ulaganje treba zadovoljiti da bi se moglo kazati da doprinosi smanjenju potrošnje energije, vode, erozije tla ili stakleničkih plinova ili navesti točno koja su to ulaganja. Bez točno definiranih kriterija Agencija može pogodovati određenim projektima. Ulaganje u područja sa prirodnim ograničenjima i ostalim posebnim ograničenjima – treba navesti Pravilnik ili neki drugi akt koje je donijelo nadležno tijelo RH u kojem su jasno definirana ta područja."]
[8,"Milena Bižić","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","Predlažemo smanjenje iznosa od 1.000.000 eur-a. Obzirom na prethodni pravilnik i odstupanje od POKAZATELJA REZULTATA koji su navedeni u Delegiranoj Uredbi 808/2014. Na prošlom natječaju IZGUBLJEN je značajan udio pokazatelja koji se odnose na : \n\n1. Broj gospodarstava kojima je dodijeljena potpora - u odnosu na utrošena sredstva\n2. Radna mjesta stvorena u projektima - u odnosu na cijenu koštanja predmetnog radnog mjesta\n\nTakođer napominjemo kako se ova Mjera treba provoditi u  skladu sa   SWOT analiziom koja je pokazala kakav je profil poljoprivrednih gospodarstava zastupljen u RH te broj i veličina istih - prema navedenoj SWOT analizi(   prema prioritetima iz Članak 5. Stavak 2. Uredbe 1305/2013 )  potrebno je dodijeliti i potporu , jedino na taj način smo transparentno proveli PRR"]
[9,"Zvonimir Solin","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","Predlažem da se jednostavno kopira mjera 4.1.1. od poljske , u nastavku c/p iste mjere:\nPrednost će se operacije provode mladi poljoprivrednici.\n8.2.4.3.1.8. Iznosi i stope potpore (primjenjivo)\n60% prihvatljivih troškova poslovanja u slučaju mladih poljoprivrednika\n50% opravdanih troškova za druge operacije.\nMaksimalni iznos potpore dodijeljene jednom korisniku, a na jednoj farmi ne smiju\nveći od:\n200 tisuća. zl (350.000 kn)- ako investicije ne odnose na izgradnju ili modernizaciju stoke zgrada\n500 tisuća. zl(900.000 kn) - ako je operacija uključuje izgradnju, modernizaciju ili adaptaciju stočarskih objekata\ndruge postojeće gospodarske zgrade za stoku zgrade,\n\n\nlink na njihov program ruralnog razvoja:\nhttp://bit.ly/2dBSYlK"]
[10,"Zvonimir Solin","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","Iznos od 1mil eura za mjeru 4.1.1 je previsok. \nTreba se ugledati na zemlje koje su najuspješnije u povlačenju sredstava iz fondova.\nTako onda gledajući Poljsku i mjeru 4.1.1 , kod njih je max. oko 100.000eura."]
[11,"LAG Petrova Gora","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","Mišljenja smo kako maksimalni iznos potpore od 1.000.000 eura po svim sektorima zadovoljava potrebe PG-a u RH, jer ciljana skupina koja može financirati ove maksimalne iznose je u postotcima zaista mala ( mozda maksimalne iznose podjeliti po sektorima, ali ne prelaziti 1.000.000 ) . Ako promatramo zajedno podmjere 4.1 i 4.2 te ih usporedimo s strateškim ciljevima razvoja poljoprivrede u RH, svakako treba omogućiti veće iznose u podmjeri 4.2 , ako želimo pojačati preradu i finalizaciju poljoprivredne proizvodnje. \nTakođer smo mišljenja kako uvjet Upisa u upisnik od minimalno godinu dana treba ostati , ako ne i povećati ga iz 3 razloga:\n- zato što na taj način dokazujemo SO ( stvarnu ( dokumentiranu )  ekonomsku veličinu gospodarstva ) \n- i dajemo laganu  prednost onima koji već posluju ili postoje\n- prema Uredbi 1305/2013 ova Mjera namijenjena je poboljšanju gospodarskih rezultata - novoosnovano gospodarstvo nema gospodarski rezultat, te kao takvo nije ni prihvatljivo\n- \nPrema svim pravilima koji se odnose na korisnika, mišljenja smo , kako je neophodno definirati neke rokove u kojima provedbeno tijelo (AP) treba obraditi zaprimljene projekte. Znamo kako je to teško , jer nije moguće predvidjeti broj zaprimljenih projekata, međutim, u tom slucaju se mogu odrediti rokovi za administrativnu kontrolu ( koja je pretpostavljam najduža ), rokovi za kontrolu II stupnja i koji mogu varirati u odnosu na broj zaprimljenih projekta npr .do 500 projekata- administrativna kontrola 4 mjeseca, iznad 500 projekata ...kontrola 6 mjeseci .....ili nešto tome slično."]
[12,"Scala d.o.o.","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","Temeljem dosadašnjih iskustava iz provedenih natječaja Podmjere 4.1. bilo bi poželjno razdvojiti natječaje za velike poduzetnike od natječaja za male i srednje poduzetnike."]
[13,"DIVES OBRT ZA POLJOPRIVREDU","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","U mjeri 4.1.1. najviši iznos potpore od 1.000.000 eura je previsok,te se na taj način ponovno preferiraju veliki projekti.Naš prijedlog je da to bude maksimalno 1.000.000 kuna ili 150.000 eura.Na taj način će mnoga manja gospodarstva moći modernizirati svoje gospodarstvo i biti konkurentni. A udruživanjem tih istih malih može se biti konkurentan i sa količinom proizvodnje .(zadruge )."]
[14,"Ivan Tvrdojević","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE","Cijela Hrvatska osim središta 4 najveća grada je proglašena ruralnim prostorom što je velika pogreška.\nJednakim tretiranjem primjer zagrebačkog prigradskog naselja Ivanja Reka i sela u brdima Dilj gore je u najmanju ruku nepošteno a i izravno utječe na iseljavanje tih sela.\nPrvo treba odrediti ljestvicu ugroženosti pojedinog područja pa prema njoj dodjeliti \"koeficijent ruralnosti\" koji bi bio glavni faktor za dodjelu sredstava.\nDrugi faktor bi trebao biti da sredstva dobiju  isključivo  oni koji  rade  na njivi, u štali u voćnjaku itd.  a ne oni koji ulažu.\nMišljenje da poticanjem poduzetnika dolazi do zapošljavanja je pogrešno jer će  on zapošljavati samo minimalno potrebno  a  povećanje proizvodnje će planirati novim većim strojevima, opremom, zemljištem itd. kupljenim uz veliku pomoć fonda RR."]
[15,"LAG Petrova Gora","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE,\nO PROVEDBI MJERE M04 ULAGANJA U FIZIČKU IMOVINU, PODMJERE 4.1. POTPORA ZA ULAGANJA U POLJOPRIVREDNA GOSPODARSTVA IZ PROGRAMA RURALNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE 2014.-2020.","članak 12. točka 10 navodi kako mladi poljoprivrednik može ostvariti maksimalnih 70 % - to znači da se na njega ne primjenjuju Direktive vijeća i nema pravo na uvećanje od 20%"]
[16,"LAG Petrova Gora","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE,\nO PROVEDBI MJERE M04 ULAGANJA U FIZIČKU IMOVINU, PODMJERE 4.1. POTPORA ZA ULAGANJA U POLJOPRIVREDNA GOSPODARSTVA IZ PROGRAMA RURALNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE 2014.-2020.","Članak 12. Navodi kako se potpora može uvećati za dodatnih 20 postotnih bodova, ako provodimo zajednički projekt , dok se u Članku 11. navodi kako se ulaganje pod stavkom 2. mora koristiti za vlastite potrebe od minimalno 70%\ni na kraju Članak 18. točka 4. navodi kako jedan korisnik nije u mogućnosti koristiti predmet ulaganja više od 50%. da li to znači da prihvatljivo materijalno ulaganje iz Članka 11. točka 2 nije moguće provoditi kroz zajedničke projekte ili je u pitanju greška."]
[17,"GEORG d.o.o.","OPĆE ODREDBE,\nČlanak 3.","Potrebno je jasno definirati ulaganje u \"Podizanje novih nasada\" ili jasno naznačiti u koje ulaganje se ono svrstava, s obzirom da se taj pojam pojavljuje u pravilniku i natječaju, a nigdje nije jasno definiran kao vrsta ulaganja. Dakle definirati da li se Podizanje novih nasada odnosi na gradnju ili agrotehnički zahvat kao restrukturiranje nasada."]
[18,"GEORG d.o.o.","OPĆE ODREDBE,\nČlanak 3.","Cjelokupna lista prihvatljivih troškova treba biti objavljena uz pravilnik radi bolje pripreme projekata. Po potrebi se uz natječaj mogu dodatno regulirati prihvatljivi/neprihvatljivi troškovi iz liste prihvatljivih troškova."]
[19,"Centum percent d.o.o.","OPĆE ODREDBE,\nČlanak 3.","Lista prihvatljivih troškova iz točke 28, stavka 1 trebala bi se objavljivati uz Pravilnik, kao što je bilo prilikom provedbe IPARD programa. Na taj način bi korisnici imali dovoljno vremena pripremiti kvalitetne projekte, a Agencija za plaćanja bi bila brža u obradi istih. Naime, dva mjeseca koliko traje natječaj nije dovoljno za pripremu Glavnog projekta i ishođenje građevinske dozvole, a Lista prihvatljivih troškova utječe na vrstu radova/opreme i nazive pojedinih stavki unutar glavnog projekta."]
[20,"Centum percent d.o.o.","OPĆE ODREDBE,\nČlanak 3.","Članak 3, stavak 1, točka 12\nPredlažemo da se vrati stara definicija za gospodarsko vozilo ili da se uskladi s definicijom u Pravilniku za 4.2., jer ako ostane definirano na ovaj način ispada da korisnik može kupiti osobni automobil karavan, koji će služiti za prijevoz proizvoda."]
[21,"CENTAR ZA ODRŽIVI RAZVOJ I PROJEKTNI INŽENJERING","OPĆE ODREDBE,\nČlanak 3.","Prijedlog dopuna čl. 3, točka 14 \n\nPredlažemo da se odredba čl. 3,  točka 14. nadopuni i uskladi, tako da se definicija zajedničkog projekta proširi i na projekte koje provode poljoprivredne zadruge i priznate proizvođačke organizacije, \n\na što podrazumijeva i uvjet da se zajednički projekt odnosi na zajednička ulaganja njihovih članova u razvoj proizvodnih kapaciteta koje će zajednički koristiti za zajedničku proizvodnju i poslovanje, te da svi članovi (korisnici) koji su uključeni u zajednički projekt stječu koristi koje rezultiraju iz zajedničkog ulaganja, kao i udio u zajedničkoj imovini koja nastaje realizacijom zajedničkog projekta.\n\nObrazloženje:\n\nPoljoprivredne zadruge i odgovarajuće proizvođačke organizacije su pravne osobe koje, u skladu sa Zakonom i izvornim EU načelima, djeluju kao nositelji zajedničkog nastupanja i poslovanja svojih članova, tj. većeg broja (minimalno 7) malih i mikro poljoprivrednika odnosno poljoprivrednih gospodarstava (OPG, obrt, mikro poduzeća registrirani u Upisniku PG i drugim javnim registrima kao samostalne fizičke i pravne osobe), koji su svi neovisna poduzeća, stvarno i u skladu s Uredbama br. 651/2014 i 702/2014.  Prema tome,     \n\n- Članovi zajednički realiziraju projekt/zajedničko ulaganje u razvoj zajedničkih proizvodnih kapaciteta, putem zadruge/proizvođačke organizacije koja je nositelj zajedničkog nastupanja i investitor zajedničkog projekta.  Pritom, zadruga/proizvođačka organizacija pruža usluge i radi za račun uključenih članova i postupa u skladu s ovlaštenjima i uputama/odlukama koje dobiva od članova. Dakle, nema nikakav vladajući utjecaj nad projektom i uključenim članovima (korisnicima) zajedničkog projekta;\n\n- Zajednički projekt se realizira u skladu s odlukama i međusobnim ugovorom uključenih članova (korisnika), koji dobivaju i značaj „općih akata“ na temelju kojih zadruga/proizvođačka organizacija nastupa u pravnom prometu kao nositelj/investitor zajedničkog ulaganja uključenih članova, ali i budućeg zajedničkog nastupanja;\n\n- Svi uključeni članovi (korisnici) zajednički koriste proizvodne kapacitete koji su nastali zajedničkim projektom za zajedničku proizvodnju i poslovanje, i zajednički ostvaruju koristi i rezultate od zajedničkog ulaganja i projekta.  Dakle, „korištenje“ i vlasništvo se dijele na  veći broj uključenih članova, u skladu s međusobnim ugovorom, pravilima zadruge/proizvođačke organizacije i zakonom, tako da svaki od članova (korisnika) ima pripadajući „udio“ u kapacitetima i rezultatima koji su nastali zajedničkim projektom (najviše 1/7);\n\n- Svi uključeni članovi/korisnici zajednički upravljaju proizvodnim kapacitetima koji su nastali zajedničkim ulaganjem, u skladu s međusobnim ugovorom, pravilima zadruge/proizvođačke organizacije i zakonom (u pravilu po načelu „1 čovjek = 1 jedan glas“), čime se dodatno sprječava da bilo koji član/poduzeće/korisnik ostvaruje vladajući utjecaj na druge članove/poduzeća/korisnike;\n\n- U skladu sa zakonom i izvornim zadružnim načelima, uključeni članovi (korisnici) zajednički prisvajaju i svu novu vrijednost (dobit, akumulaciju) koja se stvara u proizvodnim kapacitetima koji su rezultat zajedničkog projekta.  S druge strane, zadruga/proizvođačka organizacija ne ostvaruje profite od zajedničkog projekta,  jer se njezina „vlast“ svodi samo na pravnu osobu koja je nositelj zajedničkog nastupanja i koja pruža usluge članovima, dakle radi za račun članova i u skladu s odlukama članova, pravilima zadruge/organizacije koja donose članovi, i zakonom. (U praksi fakturira svoje usluge i troškove koje su članovi odobrili financijskim planom);\n\n- Svi uključeni članovi (korisnici) stječu i pripadajući vlasnički udio nad rezultatom ulaganja (kroz zajedničko/zadružno vlasništvo, koje je realna zakonska kategorija), u skladu s međusobnim ugovorom, pravilima zadruge/proizvođačke organizacije i zakonom;\n\n- Svi uključeni članovi (korisnici) zajednički trajno snose i sve troškove, ali i rizik, rada i poslovanja proizvodnih kapaciteta koji su nastali zajedničkim ulaganjem, svaki razmjerno udjelu svojeg „korištenja“,  u skladu s međusobnim ugovorom, pravilima zadruge/proizvođačke organizacije, i zakonom, itd...;\n\n- Zbog navedenih značajki, zajednički projekti/ulaganja i poslovanje, koji se realiziraju i vode putem zadruge/proizvođačke organizacije, u praksi omogućavaju dugoročnu stabilnost i uspješno održavanje kontinuiteta učinkovitog  poslovanja i razvoja proizvodnih kapaciteta i proizvodnje koji su plod zajedničkog projekta u vrlo dugim periodima.  Naime, opće je poznato da su u Europi  tako nastala i razvila se brojna velika i vrlo velika „zadružna poduzeća“ i proizvodni sustavi, koji uspješno posluju i preko 150 godina;  \n\n\nZbog svega navedenog, „zadružni projekti“, imaju vrlo snažnu „razvojnu polugu“, te u praksi omogućavaju vrlo uspješno i stabilno organiziranje i zajedničko nastupanje velikog broja malih i mikro poljoprivrednika (u pravilu na lokalnoj razini), te uspješan razvoj i dugoročno održivo poslovanje, zajedničku konkurentnost, zaposlenost i dobru kvalitetu života svih uključenih članova.\n\nU današnjoj situaciji, smatramo da su ovakvi „zadružni projekti“ posebno značajni za Republiku Hrvatsku,  jer se njima  stvaraju uvjeti za EKONOMSKO AKTIVIRANJE I SUSTAVNO ORGANIZIRANJE LOKALNIH ZAJEDNICA (JLS) I LOKALNIH POLJOPRIVREDNIKA, i za razvoj proizvodnih kapaciteta, konkurentnih lokalnih proizvoda i proizvodnih sustava, koji omogućavaju UKLJUČIVANJE LOKALNIH POLJOPRIVREDNIKA („malih“ i svih ostalih koji tu postoje) te pokretanje proizvodnje na njihovim gospodarstvima.  Tim putem, ljudi mogu ostati i živjeti u ruralnim područjima, raditi i stvarati novu vrijednosti,  tako da se ruralna područja pokrenu u smjeru izlaska iz krize, veće kvalitete života i RURALNE OBNOVE.    \n\nDakle, ako se ima u vidu da ruralna područja čine cca. 80% Hrvatske, i nešto manje od 50% stanovništva, onda je očito u njima postoje ogromni potencijali, čijim aktiviranjem u funkciji održivog razvoja lokalnih zajednica bi se ostvarili i vrlo značajni učinci za ekonomski oporavak cijele Države.  \n\nNa kraju, ovakvi „zadružni projekti“ jamče znatno bolju transparentnost, društvenu pravednost i optimalno iskorištavanje raspoloživih sredstava iz Mjere 04, Podmjere 4.1. i 4.2., kao i vrlo snažnu RAZVOJNU POLUGU ulaganja javnih sredstava. Ovo iz razloga  jer se koristi distribuiraju na veći broj malih poljoprivrednika i otvaraju im se realni uvjeti i rješenja za razvoj vlastitih gospodarstava i proizvodnje.   Na taj način, smanjuju se i napetosti i kontroverze o tome koliki „smiju i trebaju biti iznosi potpora, kome potpore treba davati“... (itd...); \n\nSva naša iskustva i znanja, stečena tijekom dugogodišnjeg rada i usavršavanja naših članova i suradnika na velikom broju projekata u poljoprivredi i ruralnom razvoju u RH i EU,  takve ocjene potvrđuju.\n\nSlijedom svega navedenog, smatramo da takve zajedničke projekte koje provode poljoprivredne zadruge i odgovarajuće proizvođačke organizacije treba jasno predvidjeti u točki 14., ali i dati im pripadajući značaj i predvidjeti rješenja za njihovu učinkovitu provedbu na razini ukupne koncepcije i ostalih relevantnih odredaba Pravilnika o provedbi mjere 04, za  Podmjere  4.1. i 4.2. , i predlažemo da se nacrt Pravilnika uskladi u tom smislu.\n\n\nNapomena:\nNaravno, ovo se NE ODNOSI za zadruge, trgovačka društva i proizvođačke organizacije čiji se poslovanje i „zajednički projekti“ ne temelje na zajedničkom nastupanju, poslovanju i ulaganju članova,  nego na odnosima kooperacije s vanjskim poljoprivrednicima/poduzećima koji nisu članovi zadruge/proizvođačke organizacije, ili se čak radi o situacijama  kada su proizvođačku organizaciju osnovala povezana poduzeća.  Naime, u takvim situacijama jedno poduzeće (nositelj kooperacije, ili osoba koja ima vlast nad povezanim poduzećima) uvijek nastupa kao vlasnik „zajedničke“ proizvodnje i poslovanja, a ostali rade za njega i pod njegovom kontrolom..."]
[22,"Vego Plantis d.o.o.","OPĆE ODREDBE,\nČlanak 3.","Čl.3., st.13: definicija mladog poljoprivrednika za pravne osobe - miješanje vlasničke i upravljačke funkcije u pravnoj osobi, ovakvom se odredbom ne potiče uključivanje mladih poljoprivrednika  kroz upravljačke funkcije u PG koja imaju dugogodišnje iskustvo,a  to bi trebao biti cilj"]
[23,"Vego Plantis d.o.o.","OPĆE ODREDBE,\nČlanak 3.","Čl. 3, st. 14: Predloženom se definicijom destimulira zajedničko nastupanje velikih i malih proizvođača, što nije opravdan cilj."]
[24,"CENTAR ZA ODRŽIVI RAZVOJ I PROJEKTNI INŽENJERING","OPĆE ODREDBE,\nČlanak 3.","Primjedba i prijedlog na  Članak 3., točka 13\n\nSmatramo da je problematična definicija „mladog poljoprivrednika“ u članku 3, točka 13. nacrta Pravilnika, u dijelu kojim se propisuje da će se mladim poljoprivrednikom smatrati nositelj/ odgovorna osoba u pravnoj osobi, „ukoliko je vlasnik preko 25% temeljnog kapitala u trenutku objave natječaja“. \n\nSvjesni smo potrebe da se ova definicija uskladi s Uredbom (EU) br. 807/2014, i da se uvjetuje da mladi poljoprivrednik u pravnoj osobi mora vršiti učinkovitu i dugoročnu kontrolu, međutim, smatramo da je predmetna formulacija iz nacrta Pravilnika neprikladna (između ostalog i zato jer postavlja „nemoguć uvjet“ za veliki dio pravnih osoba koje su naročito značajne za EPFRR) i nekonzistentna u smislu funkcionalnosti i ciljeva EPFRR.  Radi se o slijedećem:\n\nAd 1.\nOvakva odredba faktički ISKLJUČUJE poljoprivredne zadruge i druge proizvođačke organizacije (koji nisu ustrojeni kao društva kapitala) iz kruga korisnika koji mogu ostvariti prava po osnovi „mladog poljoprivrednika“.  Naime, zadruge u skladu sa Zakonom nemaju temeljni kapital nego članske uloge, koje uplaćuju svi zadrugari u jednakom iznosu (i odlučuju po principu „1 čovjek – 1 glas“).   Prema tome, ako se zna da zadruge imaju minimalno 7 članova, s time da ozbiljne zadruge imaju velik broj članova, očito je da nositelj/upravitelj/odgovorna osoba zadruge, ali i drugih proizvođačkih udruga i organizacija, NIKAKO NE MOŽE STEĆI 25% VLASNIŠTVA u zadružnoj „glavnici“ odnosno temeljnom kapitalu (!!?).  \n\nPritom, ako se zna da su zadruge „GLAVNA i TEMELJNA VRSTA“ pravnih osoba/“skupina proizvođača“ na zajedničkom poljoprivrednom tržištu EU,  iz kojih se formiraju i proizvođačke organizacije, onda je očito da bi takva odredba također bila nekonzistentna s ciljevima i smislu Programa ruralnog razvoja, Uredbi (EU) br. 1308/2013 i br. 1305/2013, i drugih propisa o zajedničkoj organizaciji tržišta;\n\nAd 2.\nNavedena formulacija u dijelu točke 13, koja traži da mladi poljoprivrednik bude vlasnik preko 25% temeljnog kapitala je neusuglašena s odredbom Članka 2 Uredbe (EU) br. 807/2014, koja kaže da mladi poljoprivrednik mora „vršiti učinkovitu i dugoročnu KONTROLU nad pravnom osobom“, i to „samostalno ili zajedno s drugim osobama“.  Ovakav uvjet se ne dokazuje zahtjevom da mladi poljoprivrednik mora biti vlasnik preko 25% temeljnog kapitala, jer takav udjel u vlasništvu NE DOKAZUJE da mladi poljoprivrednik vrši učinkovitu i dugoročnu kontrolu.  Naprotiv, za to treba dokazati da mladi poljoprivrednik stvarno vodi poslove i upravlja poslovanjem pravne osobe, ali i projektom za koji se podnosi Zahtjev za potporu (što stvarno nije teško utvrditi ni dokazati);\n\nAd 3.\nNavedenom formulacijom bi se nepotrebno i sasvim očito otvorio novi PROSTOR ZA ŠPEKULACIJE, jer omogućava da netko uzme malu tvrtku sa 20.000 kn „temeljnog kapitala“ (d.o.o.), ili čak bez značajnijeg temeljenog kapitala (j.d.o.o.), te da FIKTIVNO imenuje direktora koji će udovoljavati formalnim uvjetima za „mladog poljoprivrednika“ i prenese mu  25% takvog „temeljnog kapitala“ (5.000 kn !!!), i na taj način ostvari dodatnih 20% javne potpore (što može biti mnogostruko veće od takvog „temeljnog kapitala“).  \n\nS druge strane, ozbiljni proizvođači, zadruge i proizvođačke skupine, kod kojih nitko ne može biti vlasnik 25% temeljnog kapitala, bi takvom odredbom bili ISKLJUČENI od mogućnosti ostvarivanja kombinirane potpore i dodatnih do 20% po osnovi „mladog poljoprivrednika“.  \n\nTo sigurno nije fair, a očito bi bilo i kontraproduktivno u smislu učinkovite provedbe natječaja i uspješnog ostvarivanja ciljeva Programa ruralnog razvoja i EPFRR.\n\nSlijedom svega navedenog, \n                                                                                 PREDLAŽEMO\n\nda se u odredbi članka 3., točke 13. briše dio teksta iza riječi „od dana podnošenja Zahtjeva za potporu“, s time da se umjesto brisanog teksta može dodati novi tekst (dodatni uvjet u smislu čl. 2. Uredbe br. 807/2014),  tako da izmijenjena Točka 13 glasi:\n  \n„13 . MLADI POLJOPRIVREDNIK  je osoba koja do trenutka podnošenja Zahtjeva za potporu nema više od 40 godina (dan prije navršavanja 41 godine starosti), posjeduje stručna znanja i vještine sukladno članku 15. stavku 11. točke c) ovoga Pravilnika te na poljoprivrednom gospodarstvu ima status nositelja/odgovorne osobe unutar pet godina od datuma podnošenja Zahtjeva za potporu, a u slučaju pravnih osoba mora se dokazati da mladi poljoprivrednik (kao nositelj/odgovorna osoba) ima učinkovitu i dugoročnu kontrolu nad pravnom osobom, odnosno da efektivno upravlja i vodi poslovanje pravne osobe, kao i projekt na kojeg se odnosi Zahtjev za potporu.“\n\nNapomena:  \nSmatramo da bi ovakva formulacija u točki 13. bila formalno-pravno ispravna i u duhu ciljeva i svrhe EPFRR, i pruža znatno realnija jamstva u smislu smanjivanja rizika od nepravilnosti  i narušavanja natječaja.  Naime, ovakve uvjete je kod pravnih osoba jednostavno provjeriti i utvrditi uvidom u poslovne knjige i dokumentaciju (registri, izvodi iz poslovnih knjiga, potpisi, ugovori, sastavnice, projektna dokumentacija,  itd...), i eventualni špekulanti će se znatno teže odlučivati na takve aktivnosti."]
[25,"HGK","OPĆE ODREDBE,\nČlanak 3.","Predlaže se nadopuna točke 14.:\n\"14. Zajednički projekti su i oni koje provode proizvođačke grupe/organizacije.\"\nObrazloženje: Investicije koje poduzimaju proizvođačke organizacije upravo imaju karakter zajedničkih projekata s obzirom na njihovo članstvo."]
[26,"Razvojna agencija Vukovarsko-srijemske županije","OPĆE ODREDBE,\nČlanak 3.","Zbog čestih nejasnoća u nazivu projektne dokumentacije po pitanju rekonstrukcije odnosno sanacije i adaptacije objekata obuhvaćenih projektima, smatramo potrebnim dodati značenje tih pojmova i njihovu prihvatljivost. Učestalo je da u dokumentaciji koja se prilaže prilikom prijave projekta stoji naziv ''Sanacija'' gospodarskog objekta, stoga je naš prijedlog da uključite i razjašnjenja vezana uz ove pojmove."]
[27,"Agrokor d.d.","OPĆE ODREDBE,\nČlanak 3.","29. \"povezana društva\"- definicija navedena u nacrtu Pravilnika je točna, međutim za njezinu primjenu u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) nema uporišta. Uredba 1305/2013 ne propisuje ograničenje sudjelovanja na natječajima za sredstva potpore iz EPFRR trgovačkim društvima iz skupine povezanih društava. Nekorektno je i neispravno poistovjećivati umjetno stvorene uvjete (koje treba sankcionirati, no koje može stvoriti svaki poslovni subjekt bez obzira na veličinu) s veličinom poduzetnika ili činjenicom da poslovni subjekt pripada skupini povezanih društava."]
[28,"superadmin1","OPĆE ODREDBE,\nČlanak 3.","Suglasni sa prijedlogom Scale d.o.o. za mladog poljoprivrednika."]
[29,"Scala d.o.o.","OPĆE ODREDBE,\nČlanak 3.","Prijedlog: \nMladi poljoprivrednik je osoba koja do trenutka podnošenja Zahtjeva za potporu nema više od 40 godina (dan prije navršavanja 41 godine starosti), posjeduje stručna znanja i vještine sukladno članku 15. stavku 11. točke c) ovoga Pravilnika te na poljoprivrednom gospodarstvu ima status nositelja/odgovorne osobe unutar pet godina od datuma podnošenja Zahtjeva za potporu. \n\nObrazloženje: \nU Nacrtu Pravilnika  za mladog poljoprivrednika:\n1) izbaciti odredbu, u slučaju pravnih osoba, da je mladi poljoprivrednik nositelj/odgovorna osoba isključivo ukoliko je vlasnik preko 25% temeljnog kapitala\n2) ujednačiti rok dokazivanja kriterija mladog poljoprivrednika za prijavitelja, bez obzira na pravni status. Rok za dokazivanje je na dan podnošenja Zahtjeva za potporu ili Zahtjeva za isplatu\nU postojećem Pravilniku za PM 4.1. nije postojao uvjet, u slučaju pravih osoba, da mladi poljoprivrednik treba biti u vlasništvu preko 25% temeljnog kapitala već je isti trebao biti direktor/odgovorna osoba te pravne osobe čime je stjecao uvjet da bude nositelj/odgovorna osoba poljoprivrednog gospodarstva. Iz nacrtu Pravilnika se iščitava da u pravnoj osobi se stječe status  mladog poljoprivrednika isključivo temeljem vlasništva većeg od 25% bez obzira na upravljačka prava. \n\nTakođer, postavljanjem dodatnog uvjeta preuzimanja vlasništva preko 25% temeljnog kapitala smanjuje se mogućnost prenošenja upravljačkih prava na mlade ljude. U praksi to znači da mladi poljoprivrednik mora vlastitim sredstvima  izvršiti ili dokapitalizaciju Društva ili otkupiti udjele kako bi Društvo steklo mogućnost za povećanje intenziteta potpore za 20%. Tu potporu će koristiti Društvo, a financijski teret dobivanja potpore prebacuje se na privatnu financijsku imovinu mlade osobe.\n Ovakav uvjet je ili prestrog jer onemogućava jednake mogućnosti korištenja povećanja intenziteta potpore stvarnim mladim poljoprivrednicima koji upravljaju pravnim osobama ukoliko nemaju mogućnost ulaska u strukturu vlasništva ili je nesmislen jer ne definira upravljačka prava.\n\nUz navedeno, uvjet da mladi poljoprivrednik bude u vlasništvu pravne osobe u trenutku objave natječaja onemogućuje im pravovremenu pripremu projekta. Prijedlog je da trenutak provjere statusa mladog poljoprivrednika ne može nikako biti dan objave natječaja već najranije dan podnošenja Zahtjeva za potporu, ako ne i dan podnošenja Zahtjeva za isplatu. \nZa zaključiti je da nije trebalo mijenjati Pravilnik u dijelu vezanom za status mladog poljoprivrednika u pravnim osobama te da je dovoljno da mladi poljoprivrednik ima status odgovorne osobe u pravnoj osobi, a dokazivanje statusa odrediti s rokom podnošenja Zahtjeva za isplatu."]
[30,"Hrvatska poljoprivredna komora","OPĆE ODREDBE,\nČlanak 4.","Dodati prilog VI. Popis dokumentacije za prijavu projekta. \nObrazloženje: U Pravilniku bi se trebala definirati dokumentacija koja je potrebna za prijavu projekta. Za ishodovanje dokumenata, posebice građevinskih, potrebno je više od dva mjeseca koliko traje natječaj."]
[31,"Centum percent d.o.o.","OPĆE ODREDBE,\nČlanak 4.","U priloge Pravilnika treba uključiti popis poljoprivrednih proizvoda iz Priloga I Ugovora, koji je bio u prilogu Pravilnika 07/2015.\nDodatno, u priloge treba uključiti i Popis dokumentacije potrebne za prijavu na natječaj, što je bila dobra praksa u provedbi IPARD programa. Naime, i ovim Pravilnikom, kao i prethodnim, onemogućena je dopuna dokumentacije, a korisnik ima svega dva mjeseca (koliko traje natječaj) za pripremu projekta. Bilo bi lakše svima u procesu kada bi dokumentacija, potrebna za prijavu na natječaj, bila poznata prije objave Natječaja.\nIsto se odnosi na Listu prihvatljivih troškova, koja treba biti sastavni dio Pravilnika, a time i dio ove javne rasprave."]
[32,"Inagra d.o.o.","OPĆE ODREDBE,\nČlanak 5.","Uvođenje novih (pod) operacija.\n4.1.1.1 Poljoprivredna mehanizacija\n4..1.1.2.Mikro projekti u poljoprivredi ( do 100 000 Eura)\n4.1.1.3.Mali projekti u pooljoprivredi  ( 100 000-250 000 Eura)\n4.1.1.4.Srednji projekti u poljoprivredi (250 000-500 000 Eura )\n4.1.1.5.Veliki projekti u poljoprivredi ( veći od 500 000 Eura)"]
[33,"Hrvatska poljoprivredna komora","OPĆE ODREDBE,\nČlanak 5.","x"]
[34,"Hrvatska poljoprivredna komora","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 6.","Stavak 3. -  Zadruge i proizvođačke grupe moraju dokazati uvjet ekonomske veličine gospodarstva.\nProizvođačke organizacije i zadruge trebale bi biti korisnici operacije 4.1.3. Korištenje obnovljivih izvora energije. Brisati stavak 5."]
[35," Udruga Red Angus","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 6.","U članku 6. treba brisati stavak 5. jer je nepotreban i u koliziji sa općom strategijom RH i EU o uvođenju obnovljivih izvora energije u proizvodnju. Naravno ovdje se treba reći isključivo za svoje potrebe."]
[36,"Vego Plantis d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 6.","čl.6, st.5: Projekt se stavlja u podređeni položaj u odnosu na korisnika, ukoliko kompletan projekt čiji je nositelj proizvođačka org./zadruga, sadrži i troškove koji su prihvatljivi u operaciji 4.1.3., onda se oni ne mogu financirati? Nema smisla."]
[37,"HGK","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 6.","Predlaže se brisanje stavka 5.\nObrazloženje: Nema razloga da proizvođačka organizacija ne bude korisnik potpore za ulaganja u korištenje obnovljivih izvora energije, a radi proizvodnje energije za svoje potrebe (npr. pranje, sušenje i pakiranje proizvoda članova proizvođačke organizacije)."]
[38,"CENTAR ZA PODUZETNIŠTVO","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 6.","Stavka (2) Nejasno je. Znači li to da ako prijavitelj ima 7000 eur ukupnu ekonomsku veličinu gospodarstva, a od toga npr. 40% čini proizvodnja voća za koju želi prijaviti projekt, da je on prihvatljivi prijavitelj iako na ostaloj površini ima ratarske kulture?"]
[39,"Centum percent d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 7.","Predlažemo dopunu u članku 7, stavak (2) .... elaborati/studije utjecaja zahvata na okoliš/ekološku mrežu."]
[40,"CENTAR ZA PODUZETNIŠTVO","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 8.","x"]
[41,"Inagra d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 9.","Kod financiranja projekata putem financijskog lizinga , zahtjevomza isplatu koji se  odnosi se na ukupni račun dobara koje se financiraju ovim putem, umanjuje se preostala vrijednost dobara koju korisnik plaća putem lizinga.O transakciji obje strane zajedno sa Agencijom potpisuju trojni sporazum."]
[42,"Hrvatska poljoprivredna komora","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 9.","Stavak 5.  - Dodati nakon riječi \"nove\" mehanizaciju i nabavku rabljene poljoprivredne mehanizacije uz predočenje pravovaljanog računa."]
[43," Udruga Red Angus","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 9.","U članku 9. ako se taksativno nabraja treba dodati, \n- ulaganje u građenje  i/ili opremanje novim sustavima mreža protiv tuče,\n- ulaganje u građenje  sustava iskorištavanja geotermalne energije za potrebe stakleničkog uzgoja,"]
[44,"CENTAR ZA PODUZETNIŠTVO","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 9.","Članak 9, stavak (1), pod 10. i 11. trebaju biti poveznice na odredbe čl. 20 u kojem su uvjeti za ova ulaganja."]
[45,"GEORG d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Članak 10. stavak 5., treba ukinuti ili preformulirati na način da se omogući određenom broju (minimalno 3) povezanih poduzeća na prijavu ukoliko su upisana u upisnik poljoprivrednih gospodarstava dulje od 5 godina."]
[46,"Inagra d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","(1)Intenzitet potpore po projektu iznosi 45% za mikro poduzetnike, 40% za male, 35% srednje, 30% velike tvrtke.\n (4) Broj projekata u programskom razdoblju nije ograničen , ali je ograničen ukupni iznos potpore u programskom razdoblju i to na  10 000 000 Eura. Nije ograničen broj projekata na natječaju........\n(7)Visina tražene potpore po projektu:\n2..Za poljoprivrednu mehanizaciju 100 000 Eura\n    Za mikro projekte  100 000 Eura\nZa male  projekte 250 000 Eura\nZa srednje  projekte  500 000 Eura\nZa velike projekte 3 ooo ooo Eura osim za prioritetne sektore  gdje može biti do 5 000 000 Eura."]
[47,"PP Orahovica d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Članak 10., točka 5: PRIJEDLOG: Povezane tvrtke mogu se javiti na isti natječaj uz ostvarivanje ukupne maksimalne potpore 5 mil eura, a tvrtke moraju poslovati minimalno 2 godine prije datuma podnošenja Zahtjeva za potporu \n\nOBRAZLOŽENJE: Povezivanje poduzeća u skladu sa člankom 3., stavkom 3. Priloga I Uredbe Komisije 651/2014 i/ili Priloga I Uredbe Komisije 702/2014 primjenjuje se kod određivanja veličine poduzeća odnosno Prilog I daje definiciju mikro, malih i srednjih poduzeća. On ne govori da je korisnik kod prijave na natječaj  = korisnik + povezane tvrtke. \n\nNaime, članak 2. stavak 2. ovog prijedloga Pravilnika O PROVEDBI MJERE M04 ULAGANJA U FIZIČKU IMOVINU, PODMJERE 4.1. POTPORA ZA ULAGANJA U POLJOPRIVREDNA GOSPODARSTVA IZ PROGRAMA RURALNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE 2014.-2020. \nkaže: Ostali pojmovi u smislu ovoga Pravilnika imaju jednako značenje kao pojmovi uporabljeni u Uredbi (EU) br. 1305/2013,  Uredbi Komisije (EU) br. 651, Uredbe Komisije (EU) br. 702/2014 i provedbenim i delegiranim propisima Europske unije. \n\nUredba 1305/2013, članak 2. Stavak 1. Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije „program”, „djelatnost”, „korisnik” „lokalna razvojna strategija kojom upravlja lokalna zajednica”, „javni rashodi”, „MSP”, „dovršena aktivnost” i „financijski instrumenti”,kako su utvrđene ili kako se na njih poziva u članku 2. te „slabije razvijene regije” i „tranzicijske regije” kako su utvrđene u članku 90. stavku 2. točkama (a) i (b) Uredbe (EU) br. 1303/2013.\n\nUredba 1303/2014, članak 2., stavak 10: „korisnik” znači javno ili privatno tijelo te, samo za potrebe Uredbe o EPFRR-u i Uredbe o EFPR-u, fizička osoba, odgovorna za pokretanje ili i za pokretanje i za provedbu operacija; u kontekstu shema državne pomoći, kako je definirano u točki 13. ovog članka, korisnik znači tijelo koje prima pomoć; u kontekstu financijskih instrumenata iz glave IV. dijela drugog ove Uredbe korisnik znači tijelo koje provodi financijski instrument ili fond fondova, ovisno o slučaju; \n\nZbog svega navedenog, izjednačavanje korisnika sa svim povezanim društvima NIJE u skladu niti je utvrđeno navedenim Uredbama pa tražimo dopuštenje za javljanje povezanih tvrtki na isti natječaj.\n\nČlanak 10., točka 7, alineja 2: Maksimalna potpora predlažemo 2 mil eura. Ukoliko se smatra da postoji opasnost od ponavljanja scenarija sa prvog natječaja, potrebno je staviti ograničenje da se isti korisnik ne može javiti na novi natječaj dok ne završi prethodni projekt. Smatramo kako se maksimalnom potporom od 2 mil eura  neće omogućiti nekontrolirano trošenje sredstava, a tvrtkama koje rade velike i ozbiljne projekte te žele zaposliti veći broj ljudi, to treba i omogućiti.\n\nČlanak 10., točka 2., alineja c: PRIJEDLOG: potrebno je dodati područja ZPO.\nOBRAZLOŽENJE: članak 31. i 32. Uredbe 1305/2013 i Pravilnik O ODREĐIVANJU PODRUČJA S PRIRODNIM ILI OSTALIM POSEBNIM OGRANIČENJIMA (NN 34/2015) određuju područja s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima sukladno članku 32. Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR). Sukladno tome, nema osnove za eliminiranjem dijela područja sa značajnim prirodnim ograničenjima koja su definirana i predviđena za financiranje i Uredbom"]
[48,"GIU \"CROATIASTOČAR\" Zagreb, Ivana Šibla 9","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Članak 10. Stavak 5 - Povezana poduzeća\nOgraničenjem mogućnosti da se na jednom natječaju za istu operaciju može podnijeti samo jedan zahtjev za potporu je neprihvatljiv posebice u slučajevima kada su povezana društva proizvodno i tržišno etablirana više od pet godina te zapošljavaju veći broj djelatnika, bilo da se radi o projektima iz Podmjere 4.1. i Mjere 4.2. \nU našim uvjetima povezana društva unutar nekog poslovnog sustava već su proizvodno i tržišno profilirana i specijalizirana za određeni tip proizvodnje pa bi ograničenje korištenja javnih potpora tim društvima rezultiralo nekonkurentnošću i nemogućnošću daljnjeg razvoja i opstojnosti na domaćem i ino tržištu. \nS obzirom na svu dosadašnju problematiku koja je proistekla u prvim natječajima ovih mjera, nužno je u narednom periodu raspisivati sektorske natječaje ali za njih treba pripremiti sve relevantne informacije o planiranim ulaganjima. \nPredlažemo da Ministarstvo poljoprivrede pripremi u što kraćem roku javni poziv poduzetnicima i gospodarstvima u sektoru primarne poljoprivredne proizvodnje i prateće industrije u kojem će iskazati svoja planirana ulaganja kako u modernizaciju ili proširenje postojećih kapaciteta tako i ulaganja u novu proizvodnju po planiranim godinama ulaganja, financijskim vrijednostima a sve od 2017. do 2020. godine.\nOvakva bilanca bila bi realna podloga za prvu izmjenu i dopunu postojećeg Programa ruralnog razvoja do 2020. godine.\n\nČlanak 10. - Stavak 7 - Visina potpore\nČlanicama GIU „Croatiastočar“ neprihvatljivo je smanjenje postojećih  maksimalnih iznosa javne potpore sa 2 milijuna eura na 1 milijun eura posebice za prioritetne sektore – proizvodnja mlijeka, proizvodnja odojaka za tov, proizvodnja rasplodnih jaja te proizvodnja peradi za klanje kao i smanjenje javne potpore za  ulaganja u valioničke kapacitete sa 3 milijuna na 1 milijun eura.\nUlaganja u gotovo 50% valioničkih kapaciteta koji su izgrađeni u sedamdesetim godinama procjenjuju se na iznos veći od 10 milijuna eura.\nIz tih razloga predlažemo zadržavanje postojećih iznosa maksimalnih potpora a eventualno smanjenje do maksimalno od milijun eura može se odnositi na ulaganja u modernizaciju postojećih kapaciteta. \nGIU „Croatiastočar“ anketom kod svojih članica još u 2010. godini prikupio je planirane projekte stočarskih i peradarskih tvrtki vrijednosno od blizu 300 milijuna eura"]
[49,"Centum percent d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Članak 10, stavak 1, točka c)\nPredlaže se uključivanje područja sa značajnim prirodnim ograničenjima, kao u prethodnom Pravilniku 7/2015.\nČlanak 10, stavak 9\nPredlaže se brisanje stavka, jer diskriminira mlade poljoprivrednike te nije u skladu s ciljevima Programa ruralnog razvoja."]
[50," Udruga Red Angus","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Predlažemo brisanje stavka 9. u članku 1o. jer je nepotreban, pošto je  isto definirano u stavku 2. \nMlade poduzetnike treba stimulirati u što većem, mogućem obimu."]
[51," Udruga Red Angus","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Optimalnija visina  najviše vrijednosti potpore po projektu treba iznositi 2.000.000 eura. \nObrazloženje  \nAko želimo na državnoj razini pokrenuti selo ili ga bar sačuvati, potrebo je kvalitetno raspodijeliti financijska sredstva, tako da  ulaganje bude u obimu i tehnološkoj opremljenosti konkurentno i dugoročno održivo na tržištu i da omoguči kvalitetnu egzistenciju korisnika. Maximalni iznos od 1.000.000 eura je premali, zbog velikih zahtjeva pri gradjni novih farmi.  S druge strane strane, povečanje iznosa više od 2.000.000 eura, smanjuje broj korisnika Mjere zbog limitiranih ukupnih sredstava.\ntreba predvidjeti zajedničke projekta koji se provode putem zadruga i priznatnih proizvođačkih organizacija jer se radi o važnim oblicima zajedničkog nastupanja i ulaganja lokalnih poljoprivrednika (OPG) kojima se osigurava zajednička proizvodnja, zaposlenost i egzistencija.  Smatramo da javna potporu za takve zajedničke projekte treba odobriti do visine 5.000.000 eura."]
[52,"VALMINA d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Primjedbe i prijedlozi izmjena i dopuna na članak 10., stavci 7 – 9 nacrta Pravilnika:\n\nPredloženi najviši iznos potpore u visini do 1.000.000 EUR nije ni približno dovoljan za realizaciju iole kompleksnijih proizvodnih sustava i kapaciteta u prioritetnim sektorima.   Svjesni smo okolnosti koje su dovele do prijedloga takvog smanjenja, međutim, smatramo da iznosi potpore trebaju odgovarati objektivnim potrebama kako bi se omogućilo da predviđena ulaganja budu uspješna i dugoročno održiva:  \n\nNaša tvrtka se već dugo godina bavi projektima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, koje projektiramo i pratimo u svim fazama projektnog i investicijskog ciklusa („od ideje do uporabne dozvole“).  Na taj način, i mi možemo „iz prve ruke“ potvrditi da tržište, ali i propisani standardi, pred suvremene proizvodne sustave postavljaju vrlo ozbiljne i skupe zahtjeve u smislu veličine kapaciteta, sofisticiranih tehnologija i upravljačkih funkcija, da bi se moglo osigurati potrebnu konkurentnost, ekonomsku učinkovitost i dugoročnu održivost na tržištu.   Ovo se osobito odnosi na proizvodne sustave u prioritetnim sektorima, kod kojih treba osigurati visoki intenzitet i kvalitetu, te udovoljiti i zahtjevnim prioritetima u smislu zaštite okoliša, nitratne direktive, energetske učinkovitosti, prilagođavanja klimatskim promjenama, nadzora, dobrobiti životinja i bilja, higijene, zaštite zdravlja (itd...) \n\nPrema tome, da bi se ostvarile strategije i ciljevi Programa ruralnog razvoja i EPFRR, Pravilnik nužno treba obuhvatiti i pokriti široki raspon potrebnih ulaganja na domaćim poljoprivrednim gospodarstvima:  od jednostavnih i manje zahtjevnih ulaganja u adaptaciju, modernizaciju i tehnološku prilagodbu postojećih manjih i tradicijskih gospodarstava,  pa do kompleksnih projekata i proizvodnih sustava koji moraju osigurati vrlo visoku produktivnost, konkurentnost i dugoročnu održivost na otvorenom tržištu EU.  \n\nDakle, i na „običnim“ domaćim gospodarstvima (koji nisu „industrije“ ni „krupni kapital“, nego također OPG-i, individualni poljoprivrednici - mikro i mala poduzeća...),  treba planirati i kompleksne proizvodne sustave i kapacitete  (kao što su primjerice intenzivne mliječne farme i tovilišta junadi, svinjogojski sustavi,  hidroponski plastenici sa kotlovnicama na biomasu, skladišta i distributivni centri, sustavi za navodnjavanje, itd...).  Da bi mogli biti konkurentni i dugoročno održivi, takvi sustavi naprosto moraju biti dovoljno veliki i tehnološki kompleksni, i zato podrazumijevaju i vrlo ozbiljna ulaganja  (i do 30-tak milijuna HRK).   Stoga, očito je da 1.000.000 € potpore ne može osigurati izvedivost i dugoročnu održivost takvih projekata na ciljanim strukturama i veličinama gospodarstava u RH.\n\nU tom kontekstu, smatramo da bi Pravilnik u Podmjeri 4.1. (i 4.2.) trebao računati i s važnim ZAJEDNIČKIM PROJEKTIMA (i „projektima lokalnog razvoja (JLS)“...), koji se temelje na izvornom zadrugarstvu i proizvođačkim organizacijama po uzoru na vrlo intenzivnu i već 100-godišnju praksu u EU.  Takvi projekti se ostvaruju kroz  organiziranje i povezivanje većeg broja lokalnih poljoprivrednika, te razvoj zajedničkih proizvodnih kapaciteta i sustava u kojima se uspostavljaju zajednička proizvodnja i konkurentni lokalni proizvodi, kao nositelji zajedničke prepoznatljivosti, konkurentnosti i izlaska na tržište lokalnih poljoprivrednika i zajednica (JLS).  Dakle, to su veliki zajednički projekti i ulaganja.  Međutim kod takvih projekata se ulaganja „RASPOREĐUJU“ na velik broj članova – korisnika (pojedinačnih „malih“ poljoprivrednika i OPG-a) te imaju vrlo snažnu razvojnu polugu i učinak za uključena gospodarstva, lokalne zajednice (JLS) i ukupni ruralni razvoj RH.        \n\nNa kraju, na temelju iskustva na „terenu“ i  stvarnim projektima, a s obzirom da će se raspoloživa sredstva EPFRRR za Podmjeru 4.1. rasporediti na široku lepezu projekata (od kojih će najveći dio biti manji projekti), smatramo da će raspoloživa sredstva iz Podmjere 4.1. biti DOVOLJNA za sve projekte koji su realni i koji će se STVARNO realizirati „u vremenu i prostoru“.  Naime, s obzirom na kompleksnost i trajanje natječajnog postupka i stvarne realizacije projekata, uvjereni smo da su realne procjene koje govore da se u praksi 20 – 30% zahtjeva ne realizira, ili se realizira u bitno smanjenom opsegu.  To je realno i iz zbog toga jer put od ideje do realizacije nikad nije jednostavan, i stoga je objektivno da se planovi i projekti relativno često ne realiziraju, iz brojnih razloga. \n\nNaravno, to pretpostavlja i da se otklone uočeni problemi iz prvog natječaja za Podmjeru 4.1.1. (itd...), tako da se raspoloživa sredstva rasporede u skladu s realnim prioritetima, ciljevima i kriterijima koji proizlaze iz Uredbi br. 1305/2013 te 621/2014 i 807/2014., kao i iz Programa ruralnog razvoja 2014-2020 i Strategije „Europa 2020“.   \n\nIsto tako, važno je da se, u skladu s navedenim prioritetima EPFRR te NAČELIMA LOJALNE  KONKURENCIJE, TRŽIŠNE RAVNOPRAVNOSTI I ZAKONITOSTI, stvarno isključe „kontroverzni“ projekti povezanih poduzeća koji iskorištavaju prednosti i jači položaj na  tržištu, tako da za sebe povlače vrlo velike iznose javnih potpora i nerazmjerno velik dio ukupno raspoloživih sredstava, čime ne ostaje dovoljno za ostale ciljane strukture korisnika, projekte i realne potrebe.  \n(Naravno, posebno je loše što se od takve „raspodjele“ u praksi može očekivati dodatno narušavanje tržišne utakmice i strukture,  a naročito ako će takva „raspodjela“ slijedom tržišnih zakonitosti na kraju rezultirati ekstraprofitima koji se koriste za nelojalnu konkurenciju i preuzimanje tržišta, a onda i daljnjim propadanjem „malih“). \n\nNa kraju, sigurno je da Pravilnik i raspodjela javnih potpora ne trebaju imati „socijalnu funkciju“ u smislu „pravedne“ raspodjele potpora, tako „da svi nešto dobiju“ i da se „svima pomogne“.  To u konačnici sigurno ne bi pomoglo ni poljoprivredi ni poljoprivrednicima. \n\nSlijedom svega navedenog, \nAd 1 - PREDLAŽE SE IZMJENA STAVKA 7, na slijedeći način: \n(7) Visina tražene potpore:\n\n1. Najniža vrijednost javne potpore do 5.000 eura može ostati (u funkcionalnom smislu). Međutim, smatramo da bi bilo dobro razmotriti povećanje iznosa od 5.000 eura na barem 20.000 eura u propisanoj kunskoj protuvrijednosti iz članka 22, ili da se ovako mali projekti premjeste u druge mjere.  \n\nObrazloženje:\nS obzirom na kompleksnost natječajnog postupka u Podmjeri 4.1., ovako mali projekti (kojih je puno jer mnogi podnose  zahtjeve i bez stvarne razvojne potrebe, tj. po logici „zašto ne bih probao“), zauzimaju nerazmjerno velik dio organizacijskih resursa i stručnih kapaciteta APPRRR, čime se otežava i rasteže postupak valorizacije kompleksnijih projekata (kojih je manje), i tako se komplicira i usporava dinamika realizacije Podmjere 4.1. (i dr...), ali i ukupna razvojna dinamika. \n\n2. Najviša vrijednost potpore po projektu može iznositi do 2.000.000 eura u kunskoj protuvrijednosti prema tečaju iz članka 22 ovog Pravilnika.\n\nObrazloženje:\nKao u gornjem uvodnom komentaru:  Ovo je realna i „minimalna“ veličina za održivu realizaciju ozbiljnijih projekate, kakve treba očekivati.   S druge strane, realno je da će najveći broj projekata biti znatno manji, i da tako određeni maksimalni iznos neće ugroziti ravnopravnost ni mogućnost da se iz ukupno raspoloživih sredstava zadovolje sve realne potrebe koje će na kraju stvarno doći na naplatu;\n\n3. Iznimno od točke 2. ovog stavka, najviša vrijednost potpore po projektu može iznositi do 3.000.000 eura u kunskoj protuvrijednosti prema tečaju iz članka 22, i to za posebno kompleksne i tehnološki zahtjevne projekte u prioritetnim sektorima, i to za:\n- ulaganja u građenje i (bez ili) opremanje farmi/proizvodnih sustava za muzne krave i/ili kompleksnih proizvodnih sustava za tov junadi;\n- za ulaganja u građenje i (bez ili) opremanje kompleksnih „zatvorenih“ proizvodnih sustava/farmi za svinjogojsku proizvodnju koji obuhvaćaju najmanje reprocentar (krmačarnik i proizvodnja odojaka za tov) i (bez ili) odgovarajuća tovilišta; \n- ulaganja u izgradnju i opremanje kompleksnih plastenika i/ili plastenika za hidroponsku proizvodnju voća i povrća, uključujući i pripadajuće kapacitete za skladištenje, pakiranje, trženje i otpremu vlastitih proizvoda;\n- ulaganja u građenje i opremanje valionica za perad;\n\nObrazloženje:\nKao u gornjem komentaru.  Smatramo da u ovom rangu trebaju biti uključeni samo posebno kompleksni projekti koji obuhvaćaju uspostavljanje (dakle gradnju, opremanje i puštanje u funkciju) cjelovitih proizvodnih sustava kod kojih je takva razina ulaganja potrebna s obzirom na veličinu i tehnološku kompleksnost koji su nužni da bi se osigurala dobra konkurentnost i dugoročna održivost.  Smatramo da tu ne treba uključiti „jednostavnija/osnovna ulaganja“ kao što su samo nabava opreme ili nekih velikih jednostavnijih proizvodnih kapaciteta, koji se mogu raditi u fazama (kao sama tovilišta svinja, podizanje trajnih nasada, skladišta za voće i povrće, itd...) i financirati u okviru stavke 2 ovoga članka.  \n\nDakle, radi se „kompromisu“ koji je po nama realan, i kojim bi se ,manjim“ poljoprivrednicima omogućilo kompletnu realizaciju takvih vrlo kompleksnih proizvodnih sustava.  A „veliki“, koji eventualno planiraju neke vrlo velike i „industrijske“ sustave, u ovako postavljenom prijedlogu također mogu ostvariti vrlo relevantnu „pomoć“ i pokriće na vlastita sredstva.  Istovremeno, ovakvom formulacijom bi se znatno smanjili ukupni iznosi potpora za ovakve projekte u odnosu na okvire koji su bili predviđeni dosadašnjim Pravilnikom, i ostalo bi znatno više slobodnih sredstava za raspodjelu svim ostalim ciljanim skupinama.\nSmatramo da bi se time optimalno ostvarilo i javni interes, kao i ciljeve koji su utvrđeni Programom ruralnog razvoja i EPFRR.\n\n4. Najviša vrijednost potpore po projektu za ulaganja isključivo u kupnju nove poljoprivredne mehanizacije i opreme, te gospodarskih vozila može iznositi do 300.000 eura u kunskoj protuvrijednosti prema tečaju iz članka 22. ovoga Pravilnika .\n\nObrazloženje:\nSmatramo da je ovakav iznos realan i odgovarajući objektivnim potrebama svih ciljanih projekata i skupina proizvođača.  U slučaju da nekome zaista treba skuplji traktor, kombajn ili drugi komad kompleksnije mehanizacije i opreme, onda se očito radi o „velikom proizvođaču“ koji bi već morao imati ozbiljne ekonomske mogućosti i akumulaciju, i koji može isfinancirati takvo ulaganje – a 300.000 eura bi morala biti dovoljna pomoć i podrška održivosti.   Naravno, mehanizacija i oprema se mogu kupovati i po fazama;\nSmatramo da je takvo smanjenje u odnosu na prethodni Pravilnik sasvim opravdano, i da će se time eliminirati dobar dio nenamjenske i/ili „obijesne“ kupnje opreme, i da će se na ovom mjestu „uštedjeti“ vrlo ozbiljna sredstva, koja će se moći iskoristiti za raspodjelu svim ciljanim skupinama i potrebama. \n\nNadalje, \nAd 2 - predlaže se IZMJENA STAVKA 8, te uvrštenje DOPUNE u novom stavku 9:\n\n(8) Kod ulaganja u zajedničke projekte, najviša vrijednost potpore ne može iznositi više od 3.000.000 eura u kunskoj protuvrijednosti prema tečaju iz članka 22. ovoga Pravilnika.  \n\n(9)  Iznimno od stavka 8.,  za velika zajednička ulaganja i lokalne razvojne projekte koje, u skladu s lokalnim razvojnim strategijama i programima lokalnog razvoja, provode poljoprivredne zadruge i/ili proizvođačke organizacije te kojima se uspostavljaju zajednički proizvodni kapaciteti i tržišna infrastruktura za potrebe lokalnih poljoprivrednika koji su članovi zadruge/proizvođačke organizacije u svrhu zajedničke proizvodnje i nastupanja članova zadruge/proizvođačke organizacije,  te razvoja zajedničkih proizvoda i zajedničkog izlaza na tržište,  najviši iznos potpore za takva ulaganja može biti najviše do 5.000.000 eura u kunskoj protuvrijednosti prema tečaju iz članka 22. ovoga Pravilnika.\n\nObrazloženje:\nKao gore u uvodnom komentaru;  Ovakvi projekti su \"tipični EU projekti\", koji su vrlo potrebni za razvoj poljoprivrednog tržišta, te imaju vrlo snažnu razvojnu pologu i razvojni učinak koji se proteže na veći broj lokalnih poljoprivrednika svih veličina,  i daje velik doprinos za organiziranje lokalnog tržišta, razvoj lokalnog gospodarstva kao i  jačanje prepoznatljivosti i konkurentnosti lokalne zajednice, te za ukupan razvoj lokalne jedinice (JLS),  ali i za okolne jedinica koje su uključene ili imaju koristi od ovakvog projekta.\n\nZbog toga, iz prakse i svih znanja koja imamo, uvjereni smo da bi ovakva dopuna omogućila iznimno učinkovito korištenje raspoloživih sredstava iz Podmjere 4.1.,  te da bi se tim putem generirao i velik poticaj iniciranju i  pokretanju kvalitetnih ideja i razvojnih procesa „na terenu“.   Stoga, od srca predlažemo njezino prihvaćanje.\n\nNa kraju, \nAd 3 – Predlaže se BRISANJE dosadašnjeg stavka 9, koji glasi „Mladi poljoprivrednik iz stavka 2. točka a) u ovom članku može ostvariti do najviše 70 posto od propisane najviše vrijednosti potpore po projektu“.\n\nObrazloženje:\nNi mi, ni bilo tko od šireg kruga kolega s kojima smo razgovarali, ne razumijemo potrebu, smisao, ciljeve ni očekivane koristi koje se ovom odlukom žele ostvariti.   Naime, ovo znači destimuliranje mladih i stručnih poljoprivrednika od kojih se očekuje da snažno „povuku“, koje objektivno vrijedi poticati da se odluče na poljoprivredu i pokretanje projekata i ulaganja u poljoprivredu i ruralni razvoj, i koji takvu potporu stvarno TREBAJU, i bez nje teško mogu biti održivi i krenuti u projekt.   \nNaravno, ovo se odnosi na mlade, školovane, stručne i sposobne ljude, koji stvarno poduzimaju i nose ozbiljne projekte i razvoj (pa se i od potpora očekuje dobar „cost-benefit“), a ne odnosi se na eventualne špekulacije i nepravilnosti (kojih je bilo na dosadašnjim natječajima), i koje se na temelju postojećih iskustava mogu i trebaju rješavati i eliminirati na drugi način.  Stoga, to realno ne predstavlja objektivan ni dovoljan razlog za ukidanje potpore kvalitetnim mladim poljoprivrednicima.\n\nUostalom, radi takvog značaja je davanje potpora mladim poljoprivrednicima predviđeno u svim strateškim dokumentima, Programu ruralnog razvoja, Uredbi 1305/2013, pa i u stavku 2. u ovom Članku.  Prema tome, nije jasno zašto se to pravo na ovom mjestu oduzima (!?).  \n\nPretpostavljamo da se možda radi o ideji da se na mladim poljoprivrednicima „uštedi“ dio raspoloživih sredstava iz Mjere 4.1. za ostale ciljane skupine korisnika, možda i po logici da se radi o „mladim ljudima pred kojima je budućnost te će imati još prilika“.   Međutim, čini se da to nije baš tako jer se „mladi poljoprivrednici“ u velikom broju slučajeva vežu uz vrlo ozbiljne, kompleksne i perspektivne projekte koji su važni za ukupan razvoj i EPFRR, i smatramo da na mladim poljoprivrednicima ne treba štedjeti.\n\nSlijedom navedenog, predlažemo da se navedeni stavak briše.\n\n-----------------\nSve gore navedeno odgovarajuće vrijedi i za Operacije 4.1.2. i 4.1.3."]
[53,"Vego Plantis d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","čl.10, st.9.: Max potpora za mladog poljoprivrednika je 700.000,00 eur ( možda za novog poljoprivrednika?) - ovakvom se odredbom ne potiče uključivanje mladih poljoprivrednika  kroz upravljačke funkcije u PG koja imaju dugogodišnje iskustvo, a to bi trebao biti cilj."]
[54,"Vego Plantis d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","čl.10, st.7. pod 2. Vratiti prioritetne sektore da bi se poticala proizvodnja, jednaka potpora se može ostvariti za građenje skladišta i za pokretanje proizvodnje.  Samo se stimuliranjem povećanja proizvodnje mogu simultano ostvariti glavni ciljevi ruralnog programa"]
[55,"Vego Plantis d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","čl.10, st.5: Ne postoji uporište za ovaj kriterij"]
[56,"Vego Plantis d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","čl.10, st.2,c : Uz područja GPP i PPO, vratiti i područja ZPO , koji je argument za njihovo ukidanje?"]
[57,"PIK-VINKOVCI plus d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Ulaganja u nabavu poljoprivredne mehanizacije i opreme treba povećati na barem 500.000 € radi visoke nabavne cijene novih strojeva i opreme."]
[58,"PIK-VINKOVCI plus d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Ograničenje sudjelovanja na jednom natječaju na najviše jedno društvo iz skupine povezanih društava treba ukinuti, jer takvo što ne propisuje niti jedna EU uredba. Svako poduzeće koje ima dugogodišnju tradiciju proizvodnje i zapošljava veliki broj ljudi značajan je za svoju regiju/područje u kojemu posluje, jer su mjesta ulaganja upravo u tim područjima. Takva poduzeća nastoje realizirati infrastrukturne projekte, projekte koji će poticati proizvodnju u prioritetnim sektorima."]
[59,"PIK-VINKOVCI plus d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Potrebno je vratiti najviše iznose potpore po ulaganjima od 2 i 3 mil. € za prioritetne sektore poput voća i povrća, govedarstva i svinjogojstva. Ograničenje ulaganja od 1 mil. € po projektu je premali iznos za ulaganja u veće projekte poput skladišta i pakirnica , posebno za voće i povrće, a upravo će takvi projekti potaknuti razvoj povrtlarske proizvodnje u tim područjima. Sinergija velikih i malih proizvođača u sektoru voća i povrća posebno je potrebna za pozitivno proizvodno okruženje."]
[60,"JOSIP ŠPOLJAR","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","smatramo da je max iznos potpore od 1.000.000 eura zadovoljavajuć i primjeren zahtjevima ciljanih korisnika ove mjere. \nsmanjenje je bilo nužno kako bi se izbjeglo da se raspoloživi novac potroši na mali broj velikih projekata.\n\nopg-i kojima je ova mjera i namjenjena su zbog svoje veličine i trzišnog položaja (utjecaja) u inferiornom položaju u odnosu na velike subjekte, zbog vrlo oskudnih financijskih sredstava teže ulaze u investicije, te bi se fokus ove mjere trebao usmjeriti upravo na njih."]
[61,"DAR BLUE d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Temeljem Pravilnika o određivanju područja s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima predlažemo nadopunu točke c) stavak 2. uvrstiti područja sa značajnim prirodnim ograničenjima (ZPO) \nObrazloženje: Kako su područja sa značajnim prirodnim ograničenjima zbog svojih karakteristika definiranih Pravilnikom o određivanju područja s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima u nepovoljnijem položaju prema područjima koji nisu obuhvaćena predmetnim Pravilnikom, ne vidimo razlog zašto su izuzeta iz dodatnog bodovanja i uvećanja intenziteta potpore kao i GPP i PPO, za dodatnih 20 postotnih bodova. Smatramo da se takvim izuzećem ZPO stavlja u nejednak položaj prema GPP i PPO, a naročito prema ostalim razvijenijim područjima što je u suprotnosti sa osnovnim ciljevima ruralnog razvoja."]
[62,"HGK","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Predlaže se nadopuna točke c) stavak 2.\n\"c)  ulaganja u gosrsko-planinska područja (GPP), područja sa značajnim prirodnim ograničenjima (ZPO) i područja s posebnim ograničenjima (PPO), sukladno  posebnom propisu koji uređuje isto područje,\"\nObrazloženje: Potrebno je omogućiti dodatne bodove za ulaganja koja će se odvijati i na područjima sa značajnim prirodnim ograničenjima. Nema opravdanja da se takva područja diskriminiraju u odnosu da ostala područja s ograničenjima.\nPredlaže se izmjena stavka 5.:\n\"(5) Povezana poduzeća mogu se javiti s više projekata na jednom natječaju, no zbirna potpora na jednom natječaju im je limitirana na 5 milijuna EUR.\"\nObrazloženje: Iako u EU regulativi ne nalazimo zakonsko uporište za ograničavanje sudjelovanja povezanih poduzeća na istom natječaju, razumijemo zabrinutost ministarstva oko raspodjele sredstava potpore i stoga predlažemo ovo rješenje. Držimo kako je jedan projekt po natječaju za sve subjekte iz povezanih poduzeća diskriminirajući u odnosu na postojeću strukturu, kako primarne proizvodnje, tako i prerade. Unatoč pretežitom broju malih poljoprivrednih gospodarstava i malih tvrtki uključenih u preradu, ne smiju se nikako zanemariti činjenice koje govore u prilog značaja povezanih poduzeća, odnosno srednjih i velikih tvrtki u smislu zaposlenosti, prometa, generiranja dodane vrijednosti i izvoza. Predložena izmjena odnosi se i na operacije 4.1.2. i 4.1.3.\nPredlaže se izmjena stavka 7.:\n\"(7) Visina tražene potpore:\n1. najniža vrijednost potpore po projektu može iznositi 5.000 eura u kunskoj protuvrijednosti prema tečaju iz članka 22. ovoga Pravilnika,\n2. najviša vrijednost potpore po projektu može iznositi 2.000.000 eura  u kunskoj protuvrijednosti prema tečaju iz članka 22. ovoga Pravilnika, odnosno iznimno 3.000.000 EUR u:\n- sektoru govedarstva koji se odnose na ulaganja u građenje i/ili opremanje objekata za držanje muznih krava i/ili za tov junadi,\n- sektoru svinjogojstva koji se odnose na ulaganja u građenje i/ili opremanje objekata za tov svinja i/ili repro centara,\n- sektoru peradarstva koji se odnose na ulaganja u građenje i/ili opremanje valionica i\n- sektoru voća i povrća koji se odnose na ulaganja u zatvorene/zaštićene prostore i/ili ulaganja u podizanje novih višegodišnjih nasada i/ili izgradnju/rekonstrukciju skladišnih kapaciteta te sortirnica i pakirnica,\n3. najviša vrijednost potpore po projektu za ulaganja isključivo u kupnju nove poljoprivredne mehanizacije i opreme, te gospodarskih vozila može iznositi do 300.000  eura  u kunskoj protuvrijednosti prema tečaju iz članka 22. ovoga Pravilnika.\"\nObrazloženje: Drastično smanjenje maksimalnih iznosa potpore po projektu ugrozilo bi realizaciju složenih investicija (građenje/rekonstrukcija/opremanje), posebno u prioritetnim zahtjevnim sektorima u obje podmjere (govedarstvo, svinjogojstvo, peradarstvo, voće i povrće, meso, mlijeko i pripadajuća prerada). Predloženi iznosi (koji su sadržani u starim pravilnicima, NN 7/15) temelje se na rezultatima ankete subjekata u primarnoj proizvodnji i preradi koju je provela HGK, a koji su sadržani i u Programu ruralnog razvoja."]
[63,"Krunoslav Štriga","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Komentar na stavak 7. točka 2.\nNajvišu vrijednost potpore po projektu treba vratiti na 3 milijuna EUR kako je bilo definirano u starom pravilniku i to za prioritetne sektore i određenu vrstu investicije. Primjerice u sektoru voćarstva trenutno u Republici Hrvatskoj ima nešto više od 40.000 tona rashladnih kapaciteta (hladnjača). Godišnja proizvodnja jabuka u RH u normalnoj godini iznosi do 100.000 tona. Gruba računica pokazuje da u Hrvatskoj postoji skladišnih kapaciteta tek za otprilike 40% godišnje proizvodnje što je definitivno nedostatno. Ako dalje računamo da je okvirni trošak izgradnje hladnjače otprilike 1 EUR za 1 kg jabuke koja se skladišti, trošak izgradnje hladnjače kapaciteta 5.000 tona iznosi 5.000.000 EUR. Iskustva razvijenih zemalja u proizvodnji jabuka pokazuju da investicije u izgradnju hladnjače kapaciteta manje od 5.000 tona nisu efikasne sa stajališta odnosa iznosa investicije u strojarski dio sustava za hlađenje i iznosa investicije u skladišni prostor koji taj sustav hladi. Zbog takvih investicija koje su nužne za razvoj prioritetnih sektora u Hrvatskoj potpora od 1 milijun EUR nije dovoljna. Vezano uz neke komentare koji govore u prilog novo predloženom maksimalnom iznosu potpore napomenuo bih da program ruralnog razvoja RH ne treba promatrati samo iz svoje perspektive nego šire te da u okviru programa ruralnog razvoja postoje mjere koji imaju za ciljanu skupinu definirane i male i mlade poljoprivrednike te da u okviru ovog pravilnika treba ostaviti mogućnosti davanja veće potpore po projektu. Također kanaliziranje potpore prema većem broju poljoprivrednika može se regulirati kroz otvaranje posebnih sektorskih natječaja."]
[64,"Agrokor d.d.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","(7) 2. Potrebno je vratiti prethodne najviše iznose potpore po ulaganju od 2 i 3 milijuna eura (za prioritetne sektore), jer ovaj prijednog ne vodi računa o potrebnoj visini investicija u izgradnju farmi u sektorima govedarstva, svinjogojstva i peradarstva, niti o potrebnoj visini investicija u zaštićene prostore za proizvodnju voća i povrća, odnosno podizanje višegodišnjih nasada. Nesporno je da se određeni broj investicija kod manjih proizvođača može pokrenuti i s iznosom potpore od 1 milijun eura, no nužna je sinergija velikih i malih proizvođača radi cjelokupnog uspjeha hrvatskog agrara. Zanemariti pritom potrebe velikih poduzetnika znači ograničiti mogućnosti ukupnog razvoja u ovom sektoru."]
[65,"Agrokor d.d.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","(2) i (3) Zbog velikog iskazanog interesa za investicije u poljoprivredi na prethodnim natječajima, smatramo da je dodatni intenzitet potpore potrebno ograničiti na 10%, odnosno ukupni intenzitet potpore na 60% vrijednosti ulaganja. Time bi se dodatno pomoglo ulaganja u navedenim kategorijama koje se dodatno vrednuju, bez ohrabrivanja špekulanata na sudjelovanje."]
[66,"Agrokor d.d.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","(5) Ograničenje sudjelovanja na jednom natječaju na najviše jedno društvo iz skupine povezanih treba ukinuti, jer takvo što ne propisuje niti jedna EU uredba; dapače, krovna uredba za ovu mjeru 1305/2013 ne spominje ograničenja za povezana poduzeća. Uredbe 651/2014 i 702/2014 odnose se na područje državnih potpora i primjenjuju se na ulaganja čiji rezultat nije proizvod naveden u Prilogu I. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, a ne na područje primjene Uredbe 1305/2013. U Hrvatskoj su veliki poduzetnici u poljoprivredi generirali unapređenja poljoprivrednih praksi kroz ulaganja koja su promovirala uvođenje takvih praksi i standarda i kod ostalih proizvođača. Kod nas trgovačka društva s višegodišnjom tradicijom u sektoru primarne poljoprivredne proizvodnje ne samo što zapošljavaju veliki broj ljudi, već su i odredište za plasman proizvoda brojnih svojih kooperanata."]
[67,"Razvojna agencija Vukovarsko-srijemske županije","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Komentar na stavak 7. točka 2.\nPraksa je pokazala kako postoji izvjestan broj projektnih prijedloga čija je vrijednost veća od 1.000.000,00 eura u kunskoj protuvrijednosti, to su također projekti već postojećih OPG-a koji svoje poslovanje žele proširiti i unaprijediti. Smatramo kako bi se iznos trebao ograničiti na 2.000.000,00 eura. Polako ulazimo u 4. godinu implementacije Programa ruralnog razvoja RH, te se zbog sporosti u odobrenju prijavljenih projekata ne bi trebali dovesti u situaciju da ne iskoristimo sva sredstva iz ovog programskog razdoblja. Sve ostale promjene u ograničenjima maksimalnih i minimalnih iznosa smatramo zadovoljavajućim.\nKomentar na stavak 9.\nOvakav propis ne možemo smatrati dobrim i poticajnim za uključivanjem mladih u pokretanje poslovnih subjekata. Smatramo da bi naročito mladima EU fondovi trebali biti poticaj ka ostvarenju mogućnosti samozapošljavanja, kako kroz M06, tako i kroz M04, a ujedno su i ciljna skupina EU politika. Upravo su mladi u ruralnim područjima ti koji bi trebali dobiti povoljnije uvjete za ulaganja u svoja poljoprivredna gospodarstva."]
[68,"Razvojna agencija Vukovarsko-srijemske županije","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Prethodnim pravilnikom definiran je bio 90%-tni maksimalni intenzitet potpore ukupnih prihvatljivih troškova. Takav intenzitet bio je prihvatljivi većini ulagača u poljoprivredna gospodarstva. Argument tomu je ionako veliki udio samostalnog financiranja projekta, naime na ukupan iznos potpore većina OPG-ovaca sama snosi trošak PDV-a (25% ulaganja, jer je velika većina u sustavu PDV-a) uključujući 10% (ili 30%) samostalnog financiranja projekta. Naš prijedlog je ostaviti maksimalni intenzitet potpore na 90% ukoliko ulagači ispunjavaju kriterije za ostvarenje takve potpore. Osim navedenog, velika većina gospodarstvenika nema vlastitih sredstava za realizaciju projekta te su prisiljeni tražiti kredite od banaka. Kako kamate nisu dio prihvatljivih troškova kao ni PDV, taj trošak također ostaje na teret investitorima. To su neki od glavnih razloga zbog kojih se određeni broj OPG-a ne odlučuje na ulaganja u svoja gospodarstva. Smatramo da bismo kao najmlađa država članica trebali omogućiti svojim gospodarstvenicima što povoljnije uvjete ulaganja kako bi svoje poslovanje doveli na razinu ostalih gospodarstva u EU."]
[69,"Osječko-baranjska županija, Upravni odjel za zdravstvo i socijalnu skrb ","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Upravni odjel za poljoprivredu i ruralni razvoj Osječko-baranjske županije: U članku 10. predlaže se brisanje stavka 9. Obrazloženje: Mladi poljoprivrednici trebaju biti izjednačeni u ostvarivanju svojih prava s ostalim poljoprivrednicima kad je u pitanju vrijednost potpore po projektu jer oni nisu početnici nego mladi poljoprivrednici."]
[70,"Osječko-baranjska županija, Upravni odjel za zdravstvo i socijalnu skrb ","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Upravni odjel za poljoprivredu i ruralni razvoj Osječko-baranjske županije: Predlaže se u članku 10. stavak 2 točku c). promijeniti tako da ona glasi: Ulaganja u planinska područja (GPP), područja sa značajnim prirodnim ograničenjima (ZPO) i ostala područja s posebnim ograničenjima (PPO) sukladno posebnim propisima koji uređuju isto područje.\n Obrazloženje: Pravilnikom o određivanju područja s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima („Narodne novine“ broj 34/15., 65/15. i 91/15.) određuju se područja s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima sukladno članku 32. Uredbe (EU) broj 1305/2013. Europskog parlamenta  i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) broj 1698/2005.\nStatus pripadnosti područjima s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima utvrđen je na razini jedinica lokalne samouprave (JLS) temeljem „Studije određivanja područja pod utjecajem prirodnih ili drugih specifičnih ograničenja u poljoprivredi s kalkulacijama“ za potrebe provedbe mjera Programa ruralnog razvoja Republike Hrvatske 2014. – 2020. Prema navedenom Pravilniku samo deset jedinica lokalne samouprave s područja Osječko-baranjske županije pripadaju području s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima. Svrstane su u Područja sa značajnim prirodnim ograničenjima i to su: Bizovac, Đurđenovac, Ernestinovo, Koška, Levanjska Varoš, Petrijevci, Podgorač, Strizivojna, Šodolovci i Trnava. Obzirom da za područja sa značajnim prirodnim ograničenjima (ZPO) nije predviđeno uvećanje intenziteta potpore potpore za dodatnih 20 postotnih bodova, potrebno je u tekst Pravilnika uvrstiti i područja s značajnim prirodnim ograničenjima."]
[71,"superadmin1","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Mi se slažemo sa promjenama pri visini intenziteta potpore. Bilo je nužno smanjenje istog zbog toga što se time omogućuje da veći broj korisnika ostvari pravo na potporu kroz navedenu mjeru."]
[72,"Scala d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Prijedlog: \n2. najviša vrijednost potpore po projektu može iznositi 1.000.000 eura u kunskoj protuvrijednosti prema tečaju iz članka 22. ovoga Pravilnika. Iznimno za prioritetne sektore voća i povrća te stočarstva najviša vrijednost potpore po projektu može iznositi 3.000.000 eura.\n\nObrazloženje:\nZbog visine ulaganja u prioritetne sektore npr. izgradnja i opremanje farme ili izgradnja hladnjače potrebno je predvidjeti veće iznose potpora."]
[73,"Scala d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Prijedlog:\nc) ulaganja u planinska područja (GPP), područje sa značajnim prirodnim ograničenjima (ZPO) i područje s posebnim ograničenjima (PPO) sukladno posebnom propisu koji uređuje isto područje\n\nObrazloženje:\nU odredbu dodati i područja sa značajnim prirodnim ograničenjima (ZPO) jer je to sukladno Pravilniku o određivanju područja s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima te članku 32. Uredbe (EU) 1305/2013."]
[74,"CENTAR ZA PODUZETNIŠTVO","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 10.","Za čl. 10, stavak (2), pod c) - Hoće li u prilogu biti definiran popis područja kao u prošlim natječajima?\nZa čl. 10, stavak (2), pod d)- U prošlom pravilniku su bile navedene konkretne uredbe na koje se treba pozvati, ovako je nejasno. Čitajući do kraja, našli smo pojašnjenja u čl. 19, koja su još više zbunjujuća. Prijedlog je to odmah ovdje jasnije naznačiti.\nZa stavak (9)- Ovo se podrazumijeva, jer je ograničenje za sve 70% (i PPO i ekološke proizvođače i za zajedničke projekte)."]
[75,"Inagra d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 11.","Kod financiranja projekata putem financijskog lizinga , zahtjevomza isplatu koji se  odnosi se na ukupni račun dobara koje se financiraju ovim putem, umanjuje se preostala vrijednost dobara koju korisnik plaća putem lizinga.O transakciji obje strane zajedno sa Agencijom potpisuju trojni sporazum."]
[76,"Hrvatska poljoprivredna komora","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 12.","Stavak 4. -  Maksimalni intenzitet kombinirane potpore ne smije prijeći 70% kako je i predviđeno od 2017.godine."]
[77,"Centum percent d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 12.","Isti komentari kao i za članak 10."]
[78,"PIK-VINKOVCI plus d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 12.","Komentar za povezana društva kao i kod čl. 10."]
[79,"OPG Karagić","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 12.","Ako je maksimalni intenzitet potpore do 1.7.2017  90%,  zašto je mladi poljoprivrednik ograničen na 70%  prema stavku 10  ?"]
[80,"Razvojna agencija Vukovarsko-srijemske županije","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 12.","Komentar na stavak 4.\nPrethodnim pravilnikom definiran je bio 90%-tni maksimalni intenzitet potpore ukupnih prihvatljivih troškova. Takav intenzitet bio je prihvatljivi većini ulagača u poljoprivredna gospodarstva. Argument tomu je ionako veliki udio samostalnog financiranja projekta, naime na ukupan iznos potpore većina OPG-ovaca sama snosi trošak PDV-a (25% ulaganja, jer je velika većina u sustavu PDV-a) uključujući 10% (ili 30%) samostalnog financiranja projekta. Naš prijedlog je ostaviti maksimalni intenzitet potpore na 90% ukoliko ulagači ispunjavaju kriterije za ostvarenje takve potpore. Osim navedenog, velika većina gospodarstvenika nema vlastitih sredstava za realizaciju projekta te su prisiljeni tražiti kredite od banaka. Kako kamate nisu dio prihvatljivih troškova kao ni PDV, taj trošak također ostaje na teret investitorima. To su neki od glavnih razloga zbog kojih se određeni broj OPG-a ne odlučuje na ulaganja u svoja gospodarstva. Smatramo da bismo kao najmlađa država članica trebali omogućiti svojim gospodarstvenicima što povoljnije uvjete ulaganja kako bi svoje poslovanje doveli na razinu ostalih gospodarstva u EU.\nKomentar na stavak 10.\nOvakav propis ne možemo smatrati dobrim i poticajnim za uključivanjem mladih u pokretanje poslovnih subjekata. Smatramo da bi naročito mladima EU fondovi trebali biti poticaj ka ostvarenju mogućnosti samozapošljavanja, kako kroz M06, tako i kroz M04, a ujedno su i ciljna skupina EU politika. Upravo su mladi u ruralnim područjima ti koji bi trebali dobiti povoljnije uvjete za ulaganja u svoja poljoprivredna gospodarstva."]
[81,"Osječko-baranjska županija, Upravni odjel za zdravstvo i socijalnu skrb ","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 12.","Upravni odjel za poljoprivredu i ruralni razvoj Osječko-baranjske županije: U članku 10. predlaže se brisanje stavka 10. Obrazloženje: Mladi poljoprivrednici trebaju biti izjednačeni u ostvarivanju svojih prava s ostalim poljoprivrednicima kad je u pitanju vrijednost potpore po projektu jer oni nisu početnici nego mladi poljoprivrednici"]
[82,"Osječko-baranjska županija, Upravni odjel za zdravstvo i socijalnu skrb ","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 12.","Upravni odjel za poljoprivredu i ruralni razvoj Osječko-baranjske županije: Predlaže se u članku 12. stavak 3 točku c). promijeniti tako da ona glasi: Ulaganja u planinska područja (GPP), područja sa značajnim prirodnim ograničenjima (ZPO) i ostala područja s posebnim ograničenjima (PPO) sukladno posebnim propisima koji uređuju isto područje.\n Obrazloženje: Pravilnikom o određivanju područja s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima („Narodne novine“ broj 34/15., 65/15. i 91/15.) određuju se područja s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima sukladno članku 32. Uredbe (EU) broj 1305/2013. Europskog parlamenta  i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) broj 1698/2005.\nStatus pripadnosti područjima s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima utvrđen je na razini jedinica lokalne samouprave (JLS) temeljem „Studije određivanja područja pod utjecajem prirodnih ili drugih specifičnih ograničenja u poljoprivredi s kalkulacijama“ za potrebe provedbe mjera Programa ruralnog razvoja Republike Hrvatske 2014. – 2020. Prema navedenom Pravilniku samo deset jedinica lokalne samouprave s područja Osječko-baranjske županije pripadaju području s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima. Svrstane su u Područja sa značajnim prirodnim ograničenjima i to su: Bizovac, Đurđenovac, Ernestinovo, Koška, Levanjska Varoš, Petrijevci, Podgorač, Strizivojna, Šodolovci i Trnava. Obzirom da za područja sa značajnim prirodnim ograničenjima (ZPO) nije predviđeno uvećanje intenziteta potpore potpore za dodatnih 20 postotnih bodova, potrebno je u tekst Pravilnika uvrstiti i područja s značajnim prirodnim ograničenjima"]
[83,"Scala d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 12.","Prijedlog:\nc) ulaganja u planinska područja (GPP), područje sa značajnim prirodnim ograničenjima (ZPO) i područje s posebnim ograničenjima (PPO) sukladno posebnom propisu koji uređuje isto područje\n\nObrazloženje:\nU odredbu dodati i područja sa značajnim prirodnim ograničenjima (ZPO) jer je to sukladno Pravilniku o određivanju područja s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima te članku 32. Uredbe (EU) 1305/2013."]
[84,"CENTAR ZA PODUZETNIŠTVO","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 12.","Stavak (10)- Ako je maksimalni intenzitet do 90% u 4.1.2, onda ovo ograničenje za mlade poljoprivrednike koji su ekološko proizvođači ili rade na GPP/PPO području, stavlja njih u nepovoljniji položaj od npr. ekoloških proizvođača na GPP ili PPO području. To smatramo nelogičnim."]
[85,"Hrvatska poljoprivredna komora","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 13.","Stavak 1. Izbrisati „za potrebe vlastitih proizvodnih pogona korisnika s pripadajućom opremom i infrastrukturom“. \nObrazloženje: Poljoprivredni proizvođači mogli bi koristiti biomasu za stvaranje dodatne vrijednosti gospodarstvu te sudjelovati u stvaranju novih vrijednosnih lanaca kroz opskrbljivanje lokalne zajednice, čemu teži EU."]
[86,"Centum percent d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 13.","Članak 13, stavak 1, točka 1\nUjednačiti prihvatljive obnovljive izvore energije u obje podmjere.\nPredlaže se dopuna teksta \"Ulaganja u građenje i/ili opremanje objekata za proizvodnju energije iz svih obnovljivih izvora kao što su solarne elektrane, hidroelektrane, vjetroelektrane, elektrane na biomasu, geotermalne elektrane, itd za potrebe vlastitih proizvodnih pogona korisnika s pripadajućom opremom i infrastrukturom.\""]
[87,"Centum percent d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 14.","Isti komentari kao u članku 10."]
[88,"Vego Plantis d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 14.","čl.14, st.2.,c): vratiti područja ZPO , koji je argument za njihovo ukidanje"]
[89,"Razvojna agencija Vukovarsko-srijemske županije","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 14.","Prethodnim pravilnikom definiran je bio 90%-tni maksimalni intenzitet potpore ukupnih prihvatljivih troškova. Takav intenzitet bio je prihvatljivi većini ulagača u poljoprivredna gospodarstva. Argument tomu je ionako veliki udio samostalnog financiranja projekta, naime na ukupan iznos potpore većina OPG-ovaca sama snosi trošak PDV-a (25% ulaganja, jer je velika većina u sustavu PDV-a) uključujući 10% (ili 30%) samostalnog financiranja projekta. Naš prijedlog je ostaviti maksimalni intenzitet potpore na 90% ukoliko ulagači ispunjavaju kriterije za ostvarenje takve potpore. Osim navedenog, velika većina gospodarstvenika nema vlastitih sredstava za realizaciju projekta te su prisiljeni tražiti kredite od banaka. Kako kamate nisu dio prihvatljivih troškova kao ni PDV, taj trošak također ostaje na teret investitorima. To su neki od glavnih razloga zbog kojih se određeni broj OPG-a ne odlučuje na ulaganja u svoja gospodarstva. Smatramo da bismo kao najmlađa država članica trebali omogućiti svojim gospodarstvenicima što povoljnije uvjete ulaganja kako bi svoje poslovanje doveli na razinu ostalih gospodarstva u EU."]
[90,"Osječko-baranjska županija, Upravni odjel za zdravstvo i socijalnu skrb ","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 14.","Upravni odjel za poljoprivredu i ruralni razvoj Osječko-baranjske županije: U članku 14. predlaže se brisanje stavka 8. Obrazloženje: Mladi poljoprivrednici trebaju biti izjednačeni u ostvarivanju svojih prava s ostalim poljoprivrednicima kad je u pitanju vrijednost potpore po projektu jer oni nisu početnici nego mladi poljoprivrednici"]
[91,"Osječko-baranjska županija, Upravni odjel za zdravstvo i socijalnu skrb ","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 14.","Upravni odjel za poljoprivredu i ruralni razvoj Osječko-baranjske županije: Predlaže se u članku 14. stavak 2. točku c). promijeniti tako da ona glasi: Ulaganja u planinska područja (GPP), područja sa značajnim prirodnim ograničenjima (ZPO) i ostala područja s posebnim ograničenjima (PPO) sukladno posebnim propisima koji uređuju isto područje.\n Obrazloženje: Pravilnikom o određivanju područja s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima („Narodne novine“ broj 34/15., 65/15. i 91/15.) određuju se područja s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima sukladno članku 32. Uredbe (EU) broj 1305/2013. Europskog parlamenta  i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) broj 1698/2005.\nStatus pripadnosti područjima s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima utvrđen je na razini jedinica lokalne samouprave (JLS) temeljem „Studije određivanja područja pod utjecajem prirodnih ili drugih specifičnih ograničenja u poljoprivredi s kalkulacijama“ za potrebe provedbe mjera Programa ruralnog razvoja Republike Hrvatske 2014. – 2020. Prema navedenom Pravilniku samo deset jedinica lokalne samouprave s područja Osječko-baranjske županije pripadaju području s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima. Svrstane su u Područja sa značajnim prirodnim ograničenjima i to su: Bizovac, Đurđenovac, Ernestinovo, Koška, Levanjska Varoš, Petrijevci, Podgorač, Strizivojna, Šodolovci i Trnava. Obzirom da za područja sa značajnim prirodnim ograničenjima (ZPO) nije predviđeno uvećanje intenziteta potpore potpore za dodatnih 20 postotnih bodova, potrebno je u tekst Pravilnika uvrstiti i područja s značajnim prirodnim ograničenjima"]
[92,"Scala d.o.o.","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 14.","Prijedlog:\nc) ulaganja u planinska područja (GPP), područje sa značajnim prirodnim ograničenjima (ZPO) i područje s posebnim ograničenjima (PPO) sukladno posebnom propisu koji uređuje isto područje\n\nObrazloženje:\nU odredbu dodati i područja sa značajnim prirodnim ograničenjima (ZPO) jer je to sukladno Pravilniku o određivanju područja s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima te članku 32. Uredbe (EU) 1305/2013."]
[93,"CENTAR ZA PODUZETNIŠTVO","KORISNICI, TROŠKOVI I POTPORE,\nČlanak 14.","Stavak (8) - Ovo se podrazumijeva, jer je ograničenje za sve 70% (i PPO i ekološke proizvođače i za zajedničke projekte)."]
[94,"Dragana Karlušić","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE,\nUVJETI PRIHVATLJIVOSTI","Prijedlog izmjene čl.15. st.4. - Ukoliko vlasnik OPG-a po sili zakona mora otići u redovnu mirovinu, a OPG je u sustavu oporezivanja na dobit, OPG će preuzeti novi nositelj, kao i sva prava i obveze, a stari nositelj će postati član. Postoji li mogućnost iznimke za ovakve slučajeve, da korisnik ne mora biti upisan u Upisnik poljoprivrednika najmanje godinu dana od trenutka podnošenja zahtjeva za potporu sukladno Zakonu o poljoprivredi, gdje se pri tome čak neće tražiti povećanje potpore od dodatnih 20% za mladog poljoprivrednika, nego će korisnik samo biti prihvatljiv? Obzirom da se ne radi o stvaranju umjetnih uvjeta za stjecanje pogodnosti, nego se nositelj mjenja po sili zakona."]
[95,"Hrvatska poljoprivredna komora","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 15.","Stavak 3. Izbrisati „isključujući proizvođačke organizacije i zadruge“. \nObrazloženje: Smatramo da bi zadruge trebale prikazati ekonomsku veličinu te svoje poslovanje kao što je praksa EU-a kako bi se izbjegla mogućnost malverzacija. \nStavak 4. Korisnik mora biti upisan u Upisnik poljoprivrednika najmanje dvije godine od podnošenja zahtjeva za potporu. Obrazloženje: Mišljenja smo kako je jedna godina prekratko razdoblje za utvrđivanje poslovanja gospodarstva.\nStavak 5. Korisnik je dužan izraditi poslovni plan ukoliko vrijednost ukupno prihvatljivih troškova iznosi više od 350.000 kuna."]
[96,"Centum percent d.o.o.","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 15.","Članak 15, stavak 3\nPredlažemo da princip izračuna SO ostane kao što je bio u dosadašnjim natječajima.\nObrazloženje:\nIzdavanje dokumenta na temelju Obrasca jedinstvenog zahtjeva za tekuću ili prethodne godine, isključiti će iz Programa veliki broj sektora i korisnika, koji ne predaju jedinstveni zahtjev za potporu npr. proizvodnje u staklenicima, sektor peradarstva, jaja, tovljenici... odnosno sve kategorije životinja osim goveda, koza, ovaca i rasplodnih krmača. \nDodatno, postavlja se pitanje hoće li se SO izračunavati na ukupnu površinu u korištenju iz ARKOD-a ili samo površinu za koju je korisnik podnio jedinstveni zahtjev za potporu? Što je sa površinom, koja se ne može upisati u ARKOD (premale parcele, nerješeno vlasništvo...), a korisnik ju obrađuje. \nPitanje je i što znače prethodne godine? Ako je sada tekuća godina 2016., prethodne godine su i npr. 2012.!? Ili se mislilo samo na prethodnu godinu (jednina)…\nNa kraju, bitno je napomenuti da izračun SO temeljem jedinstvenog zahtjeva nije u skladu s definicijom u članku 3, stavak 1, točke 24 i 25."]
[97,"StrnKa ","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 15.","Primjedba na članak 15., stavak 3, , \"izračun EV poljoprivrednog gospodarstva na temelju Obrazaca jedinstvenog zahtjeva za tekuću ili prethodnu godinu\". Primjedba se daje iz razloga što Obrazac ne očitava stvarno stanje EV gospodarstva u trenutku predaje Zahtjeva za potporu, zbog suženog veremnskog intervala u kojem se Obrasci jedinstvenog zahtjeva podnose. Prijavitelj time daje, ne svojom krivnjom,  krive informacije u samom Zahtjevu za potporu. Potrebno je ostaviti da se EV izračunava na temelju podataka iz  ARKOD-a i JRDŽ-a. Smatram da uvjetom u stavku 4, vezanim uz nužnost postojanja upisa od najmanje godinu dana u Upisnik PG, ostvaruje zahtjev ministarstva , a koji je vjerojatno da se na natječaje ovih većih vrijednosti ne prijavljuju novosonovana poduzeća bez stvarne pozadine tj. iskustva u poljoprivrednoj proizvodnji, a što je trebalo biti potvrđeno stavkom 3 istog članka."]
[98,"JOSIP ŠPOLJAR","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 15.","smatramo da u stavku 4. treba izbaciti uvjet da korisnik mora biti upisan u Upisnik najmanje godinu dana, iz razloga:\n\n1. ako opg prije ulaska u dugoročnu investiciju želi promjeniti nositelja (npr. otac na sina) a novi nositelj nije do sada bio član upisnika, ili je bio član drugog upisnika.\n2. prestroga je definicija mladog poljoprivrednika koji, iako je mlađi od 40 godina, ne smije biti nositelj opg-a duže od 5 godina, ovim se stavkom ta definicija dodatno postrožava na nacin da definira mladog poljoprivrednika kao osobu koja je nositelj/odgovorna osoba duže od 1 a kraće od 5 godina."]
[99,"superadmin1","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 15.","Povećati iznos od 200.000 kn na 500.000 kn za izradu poslovnog plana."]
[100,"superadmin1","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 15.","Da bi se utvrdila realna ekonomska veličina u trenutku podnošenja Zahtjeva za potporu Savjetodavna mora podatke izlistati iz ARKOD-a i JRDŽ-a, a ne iz Zahtjeva za izravna plaćanja jer on ne daje u većini slučaja točne informacije. Neki PG može po predaji Zahtjeva za izravna plaćanja kupiti stoku ili kupiti/iznajmiti zemljište, a postoje i PG koji ne podnose Zahtjev za izravna plaćanja, kako će se njima izračunati SO? Potrebno je ostaviti da se SO izračunava na temelju ARKOD-a i JRDŽ-a"]
[101,"Scala d.o.o.","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 15.","Prijedlog izmjene stavka 4:\nKorisnik mora biti upisan u Upisnik poljoprivrednika u trenutku podnošenja zahtjeva za potporu sukladno Zakonu o poljoprivredi, a proizvođačke grupe/organizacije moraju biti priznate sukladno posebnim propisima koji reguliraju rad proizvođačkih grupa i organizacija.\n\nObrazloženje:\nIz Nacrta Pravilnika izbaciti uvjet da korisnik mora biti upisan u Upisnik poljoprivrednika najmanje godinu dana od trenutku podnošenja zahtjeva za potporu.  \nUvjet da Korisnik treba biti upisan u Upisnik poljoprivrednika najmanje godinu dana od trenutka podnošenja Zahtjeva za potporu bezrazložno ograničava broj potencijalnih Korisnika PM 4.1.\nOdređeni broj obrtnika i OPG-ova ne žele ulaziti u velike investicije kao fizičke osobe već namjeravaju registrirati pravne osobe kako bi se mogli prijaviti za potporu kao društvo s ograničenom odgovornošću. Ubacivanjem navedenog kriterija onemogućuje se prijava tim korisnicima budući da se registracija pravne osobe na istom (postojećem) poljoprivrednom gospodarstvu smatra novim korisnikom u Upisniku poljoprivrednika jer dobiva novi OIB. \nTakođer, imamo primjere poljoprivrednih gospodarstava koji su nepotrebno izbrisani iz Upisnika poljoprivrednika iako aktivno i bez prestanka obavljaju poljoprivrednu djelatnost. Takvi korisnici se moraju ponovo upisati u Upisnik, a prema ovom Nacrtu Pravilnika neće biti prihvatljivi Korisnici.\nNastavno na gore navedeno , Pravilnikom su korisnici vrlo rigorozno definirani s nekoliko kriterija: ekonomski potencijal, moraju provoditi proceduru javne nabave, moraju dokazati ekonomsku održivost projekta, dokazati stručnu osposobljenost za bavljenje poljoprivrednom djelatnošću prije isplate potpore. Ovim dodatnim kriterijem se bezrazložno ograničava broj potencijalnih prijavitelja te isti nema utjecaj na uspješnost i važnost prijavljenih projekata. \nNaknadnim ubacivanjem ovakvog kriterija onemogućuje se bilo kakvo planiranje potencijalnih Korisnika u buduća ulaganja te prijave na buduće natječaje u sklopu Mjera Ruralnog razvoja jer ulijeva nesigurnost i nekonzistentnost uvjeta prihvatljivosti. Naime, ukoliko se netko od potencijalnih Korisnika, tko je prihvatljiv po trenutno važećem Pravilniku, planira prijaviti na sljedeći natječaj, on nema garanciju da se do tada neće promijeniti ovaj uvjet u trajanje upisa u Upisnik poljoprivrednika od dvije, tri ili više godina.  S obzirom da su do sada provedena već dva natječaja za potpore iz Podmjere 4.1. u kojima spomenuti kriterij nije postojao, naknadno ubacivanje istog u Pravilnik nema pozitivan utjecaj na investicije u poljoprivredi te isključuje veliki broj potencijalnih investicija u poljoprivredna gospodarstva. \nZa zaključiti je da nije trebalo mijenjati Pravilnik u dijelu vezanom za trajanje upisa Korisnika u Upisnik poljoprivrednih gospodarstava, da nije potrebno nakon dva provedena natječaja isključivati potencijalne kvalitetne projekte, te da su postojeći kriteriji sasvim dovoljni.  \nAko je uvođenje ovog ograničenja bila namjera smanjivanja mogućnosti prijave novoosnovanih društava od strane velikih poduzetnika onda bi se ograničenje trebalo odnositi samo na tu ciljanu skupinu korisnika."]
[102,"Scala d.o.o.","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 15.","Prijedlog izmjene stavka 3:\nKod podnošenja Zahtjeva za potporu korisnik je dužan dostaviti dokument iz kojeg je vidljiva ekonomska veličina poljoprivrednog gospodarstva (isključujući zadruge, proizvođačke grupe/organizacije) iskazana u ukupnom standardnom ekonomskom rezultatu poljoprivrednog gospodarstva. Dokument izdaje Savjetodavna služba.  \n\nObrazloženje:\nPrijedlog je u Nacrtu Pravilnika izbaciti odredbu da potvrdu izdaje Savjetodavna služba na temelju Obrazaca jedinstvenog zahtjeva za tekuću ili prethodne godine.\n\nPrema postojećem Pravilniku za PM 4.1.  Savjetodavna služba izdaje potvrdu o ekonomskoj veličini poljoprivrednog gospodarstva za biljnu proizvodnju temeljem upisanih podataka i izjave o biljnim nasadima i poljoprivrednim površinama  i/ili za stočarsku proizvodnju temeljem broja uvjetnih grla upisanih u ARKOD.\n\nPrema Nacrtu Pravilnika, Korisnici koji nisu predali Obrazac jedinstvenog zahtjeva za tekuću ili prethodne godine nisu u mogućnosti ishoditi potvrdu o ekonomskoj veličini poljoprivrednog gospodarstva te se stoga ne mogu prijaviti na Natječaj iako su potpuno prihvatljivi korisnici po svim kriterijima.\nTakođer, onemogućuje se utjecaj novih/novozasađenih poljoprivrednih površina i/ili povećanja stočarske proizvodnje  tijekom godine na ekonomsku veličinu poljoprivrednog gospodarstva čime se gubi uvid u stvarno trenutno stanje korištenih poljoprivrednih površina i stvarnu ekonomsku veličinu potencijalnih Korisnika. \nZa zaključiti je da ne treba mijenjati dosadašnje odredbe Pravilnika u dijelu vezanom za temelj izdavanja potvrde o ekonomskoj veličini te da je dovoljno ostaviti da Savjetodavna služba izdaje dokument iz kojeg je vidljiva ekonomska veličina poljoprivrednog gospodarstva (isključujući zadruge, proizvođačke grupe/organizacije) iskazana u ukupnom standardnom ekonomskom rezultatu poljoprivrednog gospodarstva.\nPredlažemo da se omogući korisnicima dobivanje navedenog  dokumenta on line preko AGRONET aplikacije jer je sadašnja procedura skupa za korisnike koji su udaljeni od ovlaštenih Savjetodavnih službi (npr. s otoka se mora ići u Makarsku, Dubrovnik, Trogir itd)."]
[103,"CENTAR ZA PODUZETNIŠTVO","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 15.","Stavak (4)- Mora biti upisan u Upisnik minimalno godinu dana prije podnošenja zahtjeva za potporu (treba li tu pisati  „u trenutku“?)"]
[104,"TIHOMIR HARDI","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 15.","(3) Kod podnošenja Zahtjeva za potporu korisnik je dužan dostaviti dokument iz kojeg je vidljiva ekonomska veličina poljoprivrednog gospodarstva (isključujući zadruge, proizvođačke grupe/organizacije) iskazana u ukupnom standardnom ekonomskom rezultatu poljoprivrednog gospodarstva. Dokument izdaje Savjetodavna služba na temelju Obrazaca jedinstvenog zahtjeva za tekuću ili prethodne godine. - NA KOJI NAČIN ĆE PERADARI DOBIVATI EKONOMSKU VELIČINU S OBZIROM DA NE PODNOSE JEDINSTVENI ZAHTJEV ZA POTICAJ."]
[105,"Hrvatska poljoprivredna komora","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 17.","Stavak 6. Izbrisati \"(isključujući otpad, ostatke i nusproizvode)\". Za proizvodnju električne i toplinske energije iz biomase prihvatljivo je korištenje žitarica, usjeva bogatih škrobom, uključujući otpad i ostatke iz poljoprivrede. \nObrazloženje: Mišljenja smo kako se poljoprivredni otpad i ostaci u nedovoljnoj mjeri iskorištavaju te se isti spaljuju čime se ugrožava sigurnost gospodarstava i šire. Trebalo bi omogućiti dodatnu vrijednost i korištenje svih potencijala gospodarstva."]
[106," Udruga Red Angus","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 17.","U članku 17. stavak 2. treba dodati tekst iza rijeći električne i toplinske energije, ... po tržišnoj cijeni ......\nOdnosno tekst treba izgledati: Korisnicima se iznimno dopušta prodaja  viškova električne i toplinske energije, po tržišnim cijenama u elektroenergetsku i toplinsku mrežu uz ......\nObrazloženje:\nPored tržišnog otkupa energije postoji i subvencionirani otkup energije, za koje je nadležno Ministarstvo gospodarstva te bi se mogla u načelu zlorabiti prodaja viškova, ako se jasno ne definira. Višak energije koji se javlja u tim postrojenjima je česta pojava, ako se radi o instaliranim maksimalnim snagama postrojenja za proizvodnju i želje za pokrivanjem cijelokupne potrošnje gospodarstva."]
[107," Udruga Red Angus","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 18.","Predlaže se  dopuna stavka 1. kada se radi o zajedničkom projektu koji se provodi putem zadruge ili proizvođačke organizacije, svi korisnici (članovi zadruge/proizvođačke organizacije) koji su sudionici zajedničkog ulaganja donose na skupštini zadruge/proizvođačke organizacije odluku o provedbi zajedničkog projekta i sklapaju međusobni ugovor o zajedničkom ulaganju i poslovanju. \nPredlaže se  da se ista odluka i ugovor prilože uz dokumentaciju."]
[108," Udruga Red Angus","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 18.","U stavku 3. članka 18. potrebno je dodati sve pojavne oblike zajedničkog projekta, koji se spominju u prethodnim tekstovima, kao i dodati one koji se nalaze često u praksi. Svakako je potrebno staviti pod e) građenje sustava iskorištavanja geotermalne topline za potrebe stakleničke proizvodnje.\nObrazloženje: \nDosadašnja tri izgrađena sustava,  nisu mogla  prijaviti u cijeli projekte za subvencionirana sredstva. Investicija u gradnju je velika. S obzirom na veliki potencijal i interes investitora, u budućnosti će ovi projekti biti česti, odnosno preuzimat će tradicionalne oblike proizvodnje, poglavito u dravskom bazenu."]
[109,"VALMINA d.o.o.","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 18.","Primjedbe i prijedlozi izmjena i dopuna na članak 18.:\n\nČlanak 18. treba uskladiti i doraditi iz razloga jer dio sadašnjih odredbi i formulacija, koje se temelje na jednostavnom „ortačkom konceptu“ (po Zakonu o obveznim odnosima) i nisu prikladne za kompleksnije odnose i oblike suradnje i poljoprivredi i ruralnom razvoju, ne omogućavaju formuliranje i sklapanje zajedničkih ugovora  koji se temelje na konceptima i oblicima zajedničkog nastupanja i proizvodnje putem izvornih  zadruga i proizvođačkih organizacija, koji su bitni i prevladavajući na zajedničkom poljoprivredom tržištu.  \n\nOsim toga, objektivno je da dio postojećih formulacija treba uskladiti sa zakonom i prilagoditi u formalno-pravnom smislu, tako da se odgovarajuće definiraju bitni pravni termini i međusobni odnosi koji nastaju u zajedničkim projektima, tako da se izbjegnu eventualne nejasnoće i nepravilnosti, koji mogu rezultirati ozbiljnim problemima.\n\nSlijedom navedenog, predlažu se slijedeće izmjene i dopune članka 18:\n\nAd 1 -  predlaže se izmjene i dopune stavka 1 (nova točkom 3), kako slijedi:\n\n(1) Zajedničkim projektom smatraju se  zajednička ulaganja provedena od strane 2 ili više korisnika (sudionika zajedničkog projekta) u Podmjeri 4.1., s time da: \n\n1.  predmet i rezultati zajedničkog projekta koji nastanu provedbom zajedničkog ulaganja predstavljaju zajedničku imovinu koju zajednički koriste svi korisnici (sudionici) zajedničkog projekta  i na kojoj svaki od sudionika stječe pripadajući vlasnički udio, u skladu s međusobnim ugovorom zakonom i drugom relevantnom regulativom;\n\n2.  korisnici (sudionici zajedničkog ulaganja) sklapaju Ugovor o poslovnoj suradnji u kojem definiraju jednog ovlaštenika koji će biti nositelj zajedničkog ulaganja i projekta, i podnositelj Zahtjeva za potporu/isplatu u ime svih ostalih sudionika, u kojem će definirati način realizacije zajedničkog projekta, vlasničke udjele i način korištenja predmeta ulaganja koji nastane realizacijom zajedničkog projekta od strane svih sudionika zajedničkog ulaganja, te urediti sve druge međusobne odnose, u skladu sa zakonom;\n\n3.  kada se radi o zajedničkom projektu koji se provodi putem zadruge ili proizvođačke organizacije, svi korisnici (članovi zadruge/proizvođačke organizacije) koji su sudionici zajedničkog ulaganja donose na skupštini zadruge/proizvođačke organizacije odluku o provedbi zajedničkog projekta i sklapaju međusobni ugovor o zajedničkom ulaganju i poslovanju, u kojima definiraju način provedbe zajedničkog ulaganja, zajedničko korištenje predmeta ulaganja koji će nastati realizacijom zajedničkog projekta,  te uređuju vlasničke odnose i ostala međusobna prava i obveze, u skladu sa zakonom, pravilima zadruge/proizvođačke organizacije i drugom relevantnom regulativom. \n\n4. ulaganje se provodi na jednoj lokaciji (osim za ulaganja u nabavku gospodarskih vozila, pokretne opreme i poljoprivredne mehanizacije). \n\nObrazloženje:\nKao u uvodnom komentaru;  Načelno se predlažu formulacije kojima bi trebalo jasnije definirati osnovne pravne odnose i pitanja koji sukladno zakonu nastaju i moraju se regulirati u zajedničkom projektu,  kao i načelna formulacija novog stavka 3. kojega je potrebno dodati i uključiti u čl. 18. kako bi se omogućilo provedbu zajedničkih projekata koji se temelje na zajedničkom nastupanju članova/korisnika putem zadruge ili proizvođačke organizacije;\n\nAd 2  –  Predlaže se dopuna stavka 3, na način da se dodaje nova točka e), tako da stavak 3 glasi:\n\n(3) Predmetom ulaganja u zajedničkom projektu smatraju se zajednička ulaganja u: \na)   kupnju nove poljoprivredne mehanizacije i opreme i gospodarskih vozila \nb) građenje i/ili opremanje objekata za prijam, skladištenje, sortiranje, hlađenje, sušenje, zamrzavanje, pakiranje proizvoda s pripadajućom opremom i infrastrukturom \nc) izgradnju i/ili opremanje novih sustava za navodnjavanje \nd) građenje skladišnih kapaciteta za stajski gnoj i digestate uključujući opremu za rukovanje i korištenje stajskog gnoja i digestata, \ne)  druge proizvodne kapacitete koje zajednički koriste članovi zadruge/proizvođačke organizacije za zajedničku proizvodnju i nastupanje na tržištu, i kojim zajednički osiguravaju učinkovitost te  zajedničku konkurentnost i dugoročnu održivost na tržištu;\n\nObrazloženje:\nKao u uvodnom komentaru;  Na zajedničkom poljoprivrednom tržištu su uobičajeni i važni zajednički projekti putem zadruga i proizvođačkih organizacija, čiji članovi (korisnici) razvijaju zajedničke proizvodne kapacitete kako je predloženo u točki e). Primjerice, u uvjetima gdje su deficitarne površine građevinskog zemljišta i postoje otežani uvjeti za razvoj kvalitetnih proizvodnih kapaciteta, poljoprivrednici putem zadruga/proizvođačkih organizacija uspostavljaju zajedničke proizvodne sustave sa značajnim kapacitetima za primarnu i kombiniranu proizvodnju  (velike farme mliječnih krava, plastenički i staklenički kompleksi, kompleksi voćnjaka, skladišta, strojni parkovi, distributivni centri, itd...) na kojima objedinjuju visoke proizvodne tehnologije, znanja, stručnu podršku, potrebne stručne službe i logistiku (itd...), i zajednički sudjeluju u zajedničkoj proizvodnji i poslovanju, isporučuju rad i repromaterijale sa svojih gospodarstava, i razmjerno dijele rezultate zajedničkog rada i poslovanja, zaradu i dobit (ali i rizik).  Na taj način zajednički osiguravaju znatno povoljnije i sigurnije uvjete proizvodnje i poslovanja, znatno veću produktivnost, ekonomičnost, rentabilnost (itd...) nego što bi mogli ostvariti na pojedinačnim malim gospodarstvima, i na taj način znatno bolje zadovoljavaju zajedničke i pojedinačne interese (dobra zarada, sigurna i kvalitetna zaposlenost na duge staze, dohodak, stabilnost, kvaliteta života i rada, itd...).  \nUkratko, u takvim  zajedničkim projektima i predmetima zajedničkog ulaganja i nastupanja se očituju smisao i svi bitni ciljevi i prioriteti Programa ruralnog razvoja i javnih potpora iz Podmjere 4.1., i smatramo da ih je potrebno uvrstiti u prihvatljive predmete ulaganja u stavku 3.\n\nAd 3 – Predlažu se izmjene stavka 4, koji sada glasi: „(4) Jedan korisnik ne može koristiti više od 50 posto predmeta zajedničkog projekta“, kako slijedi (načelna formulacija):\n\n(4)  Jedan korisnik na temelju zajedničkog projekta može steći najviše 50% vlasničkog udjela na zajedničkoj imovini koja je nastala realizacijom zajedničkog ulaganja, s time da svi korisnici (sudionici zajedničkog projekta) moraju imati pripadajuće pravo korištenja u skladu sa međusobnim ugovorom;\n\nObrazloženje:\nKao u gornjem uvodnom komentaru;  Formulacija koja je predložena u nacrtu Pravilnika nije u skladu sa zakonom niti s obvezujućom regulativom (EU), kojima se uređuju stvarna prava te nastupanje i poslovanje na zajedničkom tržištu.  Naime, na temelju zajedničkog projekta i zajedničkog ulaganja nepovezanih poduzeća nastaje (SU)VLASNIŠTVO svakog korisnika na imovini koja je rezultat zajedničkog ulaganja.  U protivnom, kada bi za bilo kojeg korisnika nastajalo samo „korištenje“, onda bi to nužno značilo da vlasništvo na imovini ima samo jedan od korisnika ili treća osoba, a čime bi se direktno kršili svi mjerodavni propisi, kao i Uredbe (EU) kojima se reguliraju nastupanje na zajedničkom tržištu i korištenje ESI fondova I EPFRr.  U konačnici to bi vjerojatno realiziralo situacijom da eventualna revizija EK poništi ugovor i zatraži povrat potpora, i vrlo kompleksnom situacijom za sve sudionike.\n\nZbog toga, predložena je načelna formulacija kako bi se stavak 4. uskladio sa zakonom i ostalom regulativom, pa i ostalim odredbama iz nacrta Pravilnika;\n\nAd 4  –  Predlaže se uređenje i dopuna stavka 5, koji sada glasi:  „(5) Ugovor iz stavka 1. točke 2. ovoga članka mora biti sklopljen na rok od najmanje 10 godina računajući od trenutka podnošenja Zahtjeva za potporu, te isti mora sadržavati podatke od strane korisnika o postotku korištenja predmeta zajedničkog projekta.“,  kako slijedi (načelna formulacija):\n\n(5) Ugovor iz stavka 1. točke 2. ovoga članka mora biti sklopljen na rok od najmanje 10 godina (odnosno za cijelo vrijeme trajanja ekonomskog vijeka zajedničkog projekta, ako duži od 10 godina) računajući od trenutka podnošenja Zahtjeva za potporu, te isti mora sadržavati podatke od strane korisnika o vlasničkim udjelima i uvjetima zajedničkog korištenja predmeta koji je nastao realizacijom  zajedničkog projekta. \n\nObrazloženje:  \nKao u uvodnom komentaru i prethodnim stavcima;  Zajednički ugovor i zajedničko ulaganje rezultiraju udjelima u vlasništvu, a „korištenje“ je stvar međusobnog dogovora o uvjetima i načinu kako će se zajednička imovina koristiti.  Prema tome, načelno je predložena formulacija kako bi se ugovor uskladio sa zakonom i drugom relevantnom regulativom.\n-----------------\nsve navedeno odgovarajuće vrijedi i za odgovarajuće odredbe unutar Operacija 4.1.2. i 4.1.3."]
[110,"JOSIP ŠPOLJAR","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 18.","Ako zajednički projekat prijave 2 korisnika, a radi se o npr izgradnji skladišnih kapaciteta, nemoguće je (odnosno moguće je samo u teoriji (i na papiru)) da niti jedan korisnik ne koristi više od 50 % kapaciteta, odnosno da oba korisnika koriste točno 50 % kapaciteta.\n\nuzmimo primjer da u zajednički projekat ulaze dva opg-a iste veličine proizvodnje recimo 100 ha u ratarskoj proizvodnji gdje u jednoj proizvodnoj godini jedan od njih ima zasijano najviše kukuruza , a drugi recimo najviše uljane repice, tada ako uzmemo u obzir da je prinos kukuruza 10 ili 12 t po ha, a uljane repice 3 ili 4 t/ha, jedan od njih će proizvesti i uskladištiti duplo više robe od drugog. naravno samo po količini, dok po vrijednosti robe moze biti približno isto, kao što je i površina sa koje su proizveli ista, ali korištnje skladišnih prostora je u korist jednog od njih daleko više od 50 %. dok se iduće godine taj odnos može okrenuti u korist drugog poljoprivrednika.\n\nista stvar je i kod korištenja poljoprivredne mehanizacije ili nekih drugih vrsta ulaganja.\n\nsmatramo da je u slučaju dva korisnika zajedničkog projekta definirani omjer preuzak, nedefiniran, i neprovediv, i da bi ga trebalo proširiti na makar 70 %, ili najbolje ukinuti, a uvjete korištenja između korisnika zajedničkog projekta definirati na neki drugi način."]
[111,"PIK-VINKOVCI plus d.o.o.","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 19.","Potrebno je povećati snagu traktora za proizvođače voća i povrća koji obrađuju do ili više od 99 ha poljoprivrednog zemljišta na 180 kW i više, radi onih agrotehničkih operacija koje se ne mogu sa slabijim traktorima odraditi. Također treba povećati snagu traktora u sektoru govedarstva – tova junadi od 1001 do 2000 goveda na 240 kW i više, jer je takva mehanizacija potrebna kako za kapacitet od 2000 goveda i više, tako i za ovaj kapacitet."]
[112,"CENTAR ZA PODUZETNIŠTVO","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 19.","Stavak (1) - Je li ovo važeće smo kada je predmet ulaganja i kupnja zemljišta i opći troškovi zajedno, s obzirom na čl. 21. Zbunjujuće je.\nStavak (4)- Ukupna površina koju obrađuju svi partneri u zajedničkom projektu?\nStavak (6) - Iz kojeg izvora je ovo navedeno i koji dokaz se konkretno očekuje da prijavitelj ima?\nStavak (7)- Koliko realno je za očekivati 100% površina pod ekološkom proizvodnjom, ako se određeni postotak rubnih dijelova zemljišta ne može uključiti ako se susjedne parcele tretiraju zaštitnim sredstvima koja u ekološkoj proizvodnji nisu dozvoljena?"]
[113,"Scala d.o.o.","UVJETI PRIHVATLJIVOSTI,\nČlanak 20.","Prijedlog:\n(8) Ulaganje iz članka 9. stavka 1. podstavka 10. ovoga Pravilnika, odnosi se i na ulaganje u poljoprivredno zemljište u vlasništvu Republike Hrvatske, koje je dodijeljeno na dugogodišnji zakup poljoprivrednicima.\n(9) Također, moguće je sufinancirati i poljoprivredno zemljište koje je korisnik u sklopu projekta kupio od fizičkih i pravnih osoba radi realizacije projekta, a sukladno članku 9. stavku 1. podstavku  11. ovoga Pravilnika.\n\nObrazloženje:\nČlanak 20., stavak 8. i stavak 9. nacrta Pravilnika se vežu za ulaganje u uređenje i trajnije poboljšanje kvalitete poljoprivrednog zemljišta u svrhu poljoprivredne proizvodnje koje je jedno od prihvatljivih materijalnih troškova za sufinanciranje u operaciji 4.1.1.\nOgraničavanjem ulaganja u poboljšanje kvalitete poljoprivrednog zemljišta isključivo na zemljište u vlasništvu Republike Hrvatske ne osiguravaju se svim korisnicima jednake mogućnosti korištenja  prihvatljivih ulaganja nego se pogoduje korisnicima zemljišta u vlasništvu RH.\nNaime, ovim ograničenjem Korisnici koji su vlasnici poljoprivrednog zemljišta ne mogu provoditi ulaganje u poboljšanje kvalitete svog poljoprivrednog zemljišta, a što je ključna aktivnost za razvoj svakog poljoprivrednog gospodarstva. \nSpomenuti kriteriji iz stavka (8) i(9)  nisu u skladu s Uredbama EU koje se spominju u članku 1. nacrta Pravilnika te iste  treba izbaciti iz nacrta Pravilnika ili izmijeniti sukladno gore navedenom prijedlogu."]
[114,"Scala d.o.o.","OPĆI TROŠKOVI I KRITERIJI ODABIRA,\nČlanak 21.","Prijedlog: ukidanje ograničavanje troškova konzultanata \nObrazloženje: opći troškovi su definirani sadržajno i vrijednosno  do 10 posto vrijednosti ukupno prihvatljivih troškova projekta. \nSmatramo da nema potrebe dodatno određivati pojedinačne troškove jer se na taj način Korisniku onemogućava korištenje potpore za opravdane troškove koje je stvarno platio."]
[115,"Centum percent d.o.o.","OPĆI TROŠKOVI I KRITERIJI ODABIRA,\nČlanak 22","Članak 22\nIspravna web adresa je: http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info\n_contracts/inforeuro."]
[116,"Centum percent d.o.o.","OPĆI TROŠKOVI I KRITERIJI ODABIRA,\nČlanak 23.","Članak 23, stavak 3\nPotrebno je preformulirati, jer ispada da su prihvatljivi samo korisnici koji su ostvarili minimalne bodove."]
[117,"Inagra d.o.o.","ZAHTJEV ZA POTPORU, POSTUPAK OBRADE I DONOŠENJE ODLUKE,\nČlanak 25.","(1) Dopuna ....Pravilnik mora uvažiti EU direktivu 889/2014 i HR Zakon o poljoprivredi koji izričito određuje da se mora dopustiti korisniku ispravak očite pogreške u zahtjevu za potporu. Neuvažavanjem ove odrebe  kršimo  odredbe Eu regulative i otvara se put za sporenje na sudovima .\n(2) Nakon zaprimanja zahtjeva vrši se  \na) Administrativna provjera i provjera prihvatljivosti korisnika\nb)Provjera prihvatljivosti projekta , kvalitativna ocjena projekta i provjera financijske održivosti.\nc)Bodovanje i izrada rang liste\nd)Donošenje odluka o financiranju\ne)Provjera prihvatljivosti troškova i iznosa prihvatljivih troškova\nf)Sklapanje ugovora o financiranju projekta\ng)Zahtjev za isplatom i isplata sredstava\n(6) Dopuna i  ispravci dokumentacije moguća je u svakoj fazi ocjene projekta i to u roku od 5 radnih dana od kada korisnik  zaprimi  zahtjev od  Agencije.\nAgencija nakon svake faze provjere projekta obavješćuje korisnika o rezultatima elektronskom poštom."]
[118,"GEORG d.o.o.","ZAHTJEV ZA POTPORU, POSTUPAK OBRADE I DONOŠENJE ODLUKE,\nČlanak 25.","Podržavamo mogučnost dopune dokumentacije u razumnom roku od barem 5 radnih dana."]
[119,"VALMINA d.o.o.","ZAHTJEV ZA POTPORU, POSTUPAK OBRADE I DONOŠENJE ODLUKE,\nČlanak 25.","Podržavamo prijedlog da se dozvoli bar jedna dopuna dokumentacije, u roku od 5 dana, kako je bilo i u IPARD-u.  \n\nTakođer, u slučajevima kada ovjera i dostava formalne dokumentacije ovisi od postupanja javnih tijela, a radi se o formalnim ispravama za koje inače nije sporno da postoje i ne utječu na postupak valorizacije zahtjeva (npr. korisnik je dostavio građevinsku dozvolu ali čeka klauzulu pravomoćnosti, ili kada je korisnik dostavio dokaz da je je pravovremeno zatražio potvrdu primjerice veterinarske inspekcije ali ona nije dostavljena do roka za predaju dokumentacije u APPRRR, itd...), predlažemo da se omogući da korisnik takvu dokumentaciju dostavi do kraja valorizacijskog postupka, tj. do odluke o odobravanju zahtjeva za potporu.  U tom slučaju, unatoč nedostatka za kojeg korisnik nije kriv, bilo bi moguće završiti postupak. A ne dolazi ni do bilo kakvog prolongiranja postupka.  (Tako je bilo u IPARD-u)\n\nObrazloženje:\nNatječaj za  bilo koju operaciju unutar Podmjera 4.1. i 4.2 je vrlo kompleksan i zahtjevan.  Stoga, da bi mogao pripremiti zahtjev za potporu korisnik mora – i to u kratkom roku, uložiti puno truda, vremena i vlastitog novaca (često su to i vrlo ozbiljne svote od 100.000 – 200.000, pa i puno više HRK).\n\nPritom, poseban je problem što se propisi i Pravilnici stalno mijenjaju, i što nema nekog dugoročnijeg plana ili barem prakse vezano uz dinamiku objavljivanja Natječaja.   Na taj način, korisnik je uvijek u „cajtnotu“:  Naime natječaji  se objavljuju brzo nakon objave Pravilnika, tako da korisniku ostaj relativno kratak rok za finiširanje investicijskog programa i dokumentacije.  Pritom točan popis potrebne dokumentacije saznaje tek iz Natječaja, a neke bitne informacije i pojašnjenja često dobiva tek nakon objave Natječaja.  \n\nU takvoj situaciji, zaista je „drastično“ da korisnik, koji je puno uložio, bude „automatski“ odbijen samo zato jer je stjecajem okolnosti propustio dostaviti jedan dokument (kojeg zapravo ima i može ga dostaviti/“uploudati“ odmah ili u roku od nekoliko dana).  Smatramo da su to, s obzirom na intenzitet ulaganja i radnji na strani korisnika, preteške, nerazmjerne i „nepravedne“ posljedice, koje su protivne i bitnim načelima upravnog postupka i pravne države.    U svakom slučaju, štete koje korisnik u takvim situacijama trpi nisu razmjerne njegovoj „krivnji“ ni težini propusta, niti su opravdane realnim pravnim i demokratskim načelima, a objetkivno to ne može biti ni u javnom interesu.\n\nObjektivno, smatramo da se tako drastične situacije ne mogu opravdati tezama da se tako „ubrzava postupak“.  Naime, sigurno je da odgovornost za učinkovitost ne može biti samo na jednoj strani.  Osim toga, „odgađanja“ koja nastaju ako se korisnicima odobri dodatan rok od 5 dana za dostavu dokumentacije, doista su beznačajna u skladu na odgađanja koja nastaju  zbog razloga na strani države...  Dakle, nije fer da odgovornost za „učinkovitost“ prebacuje SAMO NA KORISNIKA."]
[120,"Centum percent d.o.o.","ZAHTJEV ZA POTPORU, POSTUPAK OBRADE I DONOŠENJE ODLUKE,\nČlanak 25.","Članak 25, stavak 5\nPredlažemo da dokumentacija bude propisana Pravilnikom, kako bi korisnik imao dovoljno vremena za kvalitetnu pripremu projekta.\nČlanak 25, stavak 6\nPredlažemo da se omogući jedna dopuna dokumentacije. Kada se u Pravilniku 7/2015 onemogućila dopuna dokumentacije, sve naše primjedbe bile su odbijene s obrazloženjem da će se na taj način ubrzati postupak obrade Zahtjeva za potporu u odnosu na IPARD. Svjedoci smo da se obrada još više usporila, što dokazuje da problem nije u korisnicima, nego je ipak negdje drugdje.\nČlanak 25, stavak 17\nPredlažemo da Agencija za plaćanja izda Odluke o prihvatljivosti minimalno 20% većeg iznosa od iznosa ukupne alokacije predviđene natječajem. Na taj način se radilo u provedbi IPARD-a, odnosno ugovaralo se 10% više sredstava za M101 i 103 zbog očekivanog umanjenja u provedbi projekta do Zahtjeva za isplatu te 20% više sredstava za M301 zbog odobravanja iznosa prije provedbe postupka javne nabave (a upravo je sličan postupak propisan ovim Pravilnikom). Nažalost, dobru praksu Agencija nije primijenila u provedbi Programa ruralnog razvoja. Ukoliko Agencija ne promjeni svoju proceduru, prijeti nam gubitak minimalno 10-20% isplaćenih sredstava u odnosu na ugovoreni iznos.... a istovremeno se odbijaju Zahtjevi za potporu radi nedostatka sredstava. Već sada postoji procjena da se, iz raznih razloga, 20% projekata iz 1.natječaja, koji su iznad crte raspoloživih sredstava, neće realizirati. S druge strane cca 700 projekata će biti odbijeno radi nedostatka sredstava?! I na kraju nećemo iskoristiti 500mil€ iz 2015. godine, jer prema dosadašnjoj dugotrajnoj proceduri obrade Zahtjeva za potporu/Zahtjeva za isplatu samo projekti iz 1. natječaja mogli bi se stići isplatiti do 2018. godine. Svi projekti, koji će se odobriti temeljem natječaja raspisanih u 2016. godini, ako budu odobreni u 2017. godini što je optimistična varijanta, eventualno će se isplatiti u 2019. godini u kojoj moramo potrošiti novih 500mil€. Nadamo se samo da o ovom, netko u Ministarstvu poljoprivrede i Agenciji za plaćanja vodi računa."]
[121,"PIK-VINKOVCI plus d.o.o.","ZAHTJEV ZA POTPORU, POSTUPAK OBRADE I DONOŠENJE ODLUKE,\nČlanak 25.","Dopustiti prijavitelju jednu dopunu dokumentacije u razumnom roku od barem 7 dana."]
[122,"TIHOMIR HARDI","ZAHTJEV ZA POTPORU, POSTUPAK OBRADE I DONOŠENJE ODLUKE,\nČlanak 25.","(6) Nakon podnošenja zahtjeva za potporu nije moguća dopuna dokumentacije propisane natječajem.\n\nSmatramo da se treba dopustiti jedna dopuna dokumenata u kojoj bi korisnici trebali dostaviti dokumentaciju u roku  od 5 dana. Dokumentaciju za Zahtjev za potporu dobivamo s natječajem, te se nekad ne stigne dobiti npr. pravomoćna građevinska dozvola i nema smisla da zbog jednog ili dva dokumenta koju prijavitelj nije mogao podnijeti propadne cijela prijava. Dopuna dokumentacije nebi usporila obradu projekata jer 5 dana više u obradi nikome ne šteti. Također, smanjio bi se broj prigovora, te bi korisnici imali neku sigurnost kada pošalju dokumentaciju."]
[123,"Scala d.o.o.","ZAHTJEV ZA POTPORU, POSTUPAK OBRADE I DONOŠENJE ODLUKE,\nČlanak 25.","Prijedlog: \n(6) Nakon podnošenja zahtjeva za potporu moguće su dvije dopune dokumentacije propisane natječajem.\n\nObrazloženje:\nDosadašnja iskustva su pokazala kako dokumentacija koju Korisnici trebaju priložiti uz prijavu nije potpuno jasno definirana što je vidljivo iz velikog broj poslanih pitanja, kao i potrebe da Ministarstvo objavi tumačenje pojmova iz Pravilnika o Mjeri 4 tijekom objavljenih natječaja. Mogućnost slanja dopune bi ubrzala proceduru obrade prijava čime se izbjegava izdavanje Odluke o odbijanju od strane APPRRR i rješavanje prigovora Korisnika na drugostupanjskom tijelu (Ministarstvo poljoprivrede).  \nIstovremeno, time se Korisnik ne izbacuje iz procedure obrade prijave i ne blokira ga se s projektom na duže vrijeme (sadaša praksa je dvije godine čekanja)."]
[124,"Centum percent d.o.o.","ZAHTJEV ZA POTPORU, POSTUPAK OBRADE I DONOŠENJE ODLUKE,\nČlanak 30.","Članak 30, stavak 3\nPredlaže se izmjena radnih u kalendarske dane ili mjesece, jer ih je svima lakše računati."]
[125,"Centum percent d.o.o.","ZAHTJEV ZA POTPORU, POSTUPAK OBRADE I DONOŠENJE ODLUKE,\nČlanak 31.","Nije jasno čemu služi Ugovor o financiranju, jer isti prethodi izdavanju Odluke o dodjeli sredstava. Znači, korisnik potpisuje ugovor o financiraju projekta koji mu još nije odobren?! Ugovor bi trebao imati veću snagu od Odluke, pa ako je baš nužno da isti iz nekog razloga treba postojati, predlažemo da dokument nazovete drugačije npr. u IPARD Mjeri 301 dokument se zvao Memorandum o razumijevanju."]
[126,"Centum percent d.o.o."," ZAHTJEV ZA ISPLATU, POSTUPAK OBRADE I DONOŠENJE ODLUKE,\nČlanak 37.","Članak 37, stavak 2\nMože li Odluka o dodjeli sredstava biti pravomoćna, obzirom da Odluke iz ovog Pravilnika nisu upravni akti? Možda bi bilo ispravnije napisati konačna."]
[127,"GEORG d.o.o.","RASKID UGOVORA O FINANCIRANJU ULAGANJA,\nČlanak 43.","Članak 43., stavak h., - potrebno je precizirati što su to umjetno stvoreni uvjeti."]
[128,"CENTAR ZA PODUZETNIŠTVO","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 46.","Smatramo da su prilozi koji su bili dio prvog pravilnika a u ovom nacrtu ih nema, potrebni i korisni prijaviteljima- Popis poljoprivrednih proizvoda obuhvaćen dodatkom I. Ugovora o EU; Definicija MSP-a); Uputa za objavu poziva na dostavu ponuda, te prilog vezan za javnu nabavu."]
[129,"Inagra d.o.o.","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE,\nPRILOG I.","Doraditi Kriterije bodovanja projekata 4.1.1  u smislu : \na) Povećanje poljoprivredne proizvodnje BDV (ovisno u postotku na nulto stanje)  0- 5 bodova\nb) Povećanje broja zaposlenih u poljoprivredi (po svakom zaposlenom i ovisno o velićini poduzetnika) 0-10\nJasno definirati  dobivanje bodova po točci 4 i 5. Sada projekat je prioritetni ako podignem 1 ha oraha i uz njega izgradim halu za mehanizaciju ili kupim mehanizaciju neovisno o odnosu troškova u projektu. Ista nam je situacija kod TIPA ULAGANJA gdje se bodovi dobivaju na ovaj način što znači da bi ovaj projekta imao 35 bodova a u stvarnosti je to samo podizanje 1 ha oraha dok ostalo koje je puno više vrijednosti ne bi dobilo bodove samostalno."]
[130,"GEORG d.o.o.","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE,\nPRILOG I.","Potrebno je redefinirati kriterij odabira, poglavito za operaciju 4.1.1. na način da se ocjenjuju i drugi vrlo bitni parametri kao što je dosadašnje poslovanje, buduće poslovanje, usporedba iznosa investicije s prihodom u prošloj financijskoj godini, broj zaposlenih, doprinos investicije novom zapošljavanju itd."]
[131,"Javna ustanova za razvoj Međimurske županije REDEA","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE,\nPRILOG I.","Za Tip operacije 4.1.2. kriteriji odabira 2. „Korišteno poljoprivredno zemljište“ potencijalnim korisnicima omogućuje ostvarivanje 15 odnosno 10 bodova na osnovi izračuna broja uvjetnih grla po hektaru poljoprivredne površine. Smatramo da navedeni kriterij odabira određenim sektorima u stočarskoj proizvodnji pogoduje, dok druge stavlja u nepovoljnu poziciju. Primjer sektora peradarstva koji se najčešće temelji na farmskom principu uzgoja peradi prilikom kojeg poljoprivredna gospodarstva, osim objekata za uzgoj, vrlo često ne raspolažu s poljoprivrednim površinama- navedeni potencijalni korisnici uopće ne mogu ostvariti bodove po danom kriteriju. Ako određeni broj UG po ha nije jedan od općih uvjeta prihvatljivosti, ne vidimo relevantnost ovog kriterija, a sukladno tome i tako velik broj bodova koji se može ostvariti."]
[132,"OPG Karagić","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE,\nPRILOG I.","Kriterij odabira 4.1.1.: Ako želite više mladih u poljoprivredi, trebali bi dati dodatne bodove za mlade poljoprivrednike. Npr. dajete bodove za  \"Ulaganje u područjima sa prirodnim ograničenjima i ostalim posebnim ograničenjima\", a za isti kriterij dajete i 20% dodatne potpore."]
[133,"HGK","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE,\nPRILOG I.","Predlažemo razmotriti prijedloge kriterija odabira koje je HGK uputila Ministarstvu 19. siječnja 2015.\nHGK drži kako bi se kod bodovanja projekata pažnja trebala posvetiti više kvaliteti samih projekata i njihovom doprinosu ispunjenju ciljeva utvrđenih Programom ruralnog razvoja, a manje vrednovanju postojeće situacije korisnika."]
[134,"PIK-VINKOVCI plus d.o.o.","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE,\nPRILOG II.","Snaga traktora:\nPotrebno je povećati snagu traktora za proizvođače voća i povrća koji obrađuju \"do ili više od 99\" ha poljoprivrednog zemljišta na 180 kW i više, radi onih agrotehničkih operacija koje se ne mogu sa slabijim traktorima odraditi. Također treba povećati snagu traktora u sektoru govedarstva – tova junadi \"od 1001 do 2000\" goveda na 240 kW i više, jer je takva mehanizacija potrebna kako za kapacitet \"od 2000\" goveda i više, tako i za ovaj kapacitet."]
[135,"OPG Karagić","MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE,\nPRILOG II.","Tov junadi - krave dojilje -> uvesti dodatni kriterij: do 50 goveda 80kw, \n                                                                                    50-100 goveda 110kw\nJer nije logično da netko za 4 kopitara može kupiti traktor do 100kw ili netko s 4 krmače traktor do 80 kw, a poljoprivrednik s 70 krava dojilja također traktor do 80kw!"]