{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":11,"n_cols":6,"rows_kept":11,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Javno savjetovanje o Prijedlogu uredbe o odgovornosti za štete u okolišu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"IVAN ŠPRAJC","UREDBU","Vjerojatno slučajno ali u preambuli ove Uredbe nije valjano citiran Zakon o zaštiti okoliša - kao akt temeljem kojeg se donosi ova Uredba. Naime, nedostaje navod službenog lista u kojem je objavljen Zakon o gradnji koji je intervenirao u Zakon o zaštiti okoliša. Stoga bi takvu pogrešku trebalo korigirati.","Prihvaćen","Zahvaljujemo na primjedbi. Radilo se o slučajnoj pogrešci."]
[2,"Grga K","UREDBU","Gospodarska zona bez ikakve infrastrukture (nema kanalizacije, slivne odvodnje, ...) udaljena 50 m od najvećeg izvora pitke vode u RH (Tonković vrilo - Gacka) je stvarna opasnost po ljude i okoliš pa molim da mi se pojasni protokol primjene ove uredbe; koga obavijestiti, rok za donošenje mjera, kazne za odgovorne, obaviještavanje DORH itd.\nKako znam da nećete moći dati odgovor na ovaj komentar - zašto uopće donosite zakonske akte?!","Primljeno na znanje","Nije predmet Uredbe, prijava štete u okolišu ili prijeteće opasnosti od štete je propisana člankom 191. Zakona o zaštiti okoliša („Narodne novine“, br. 80/13, 153/13 i 78/15)."]
[3,"Grga K","UREDBU","Kod svih zakonskih prijedloga učestalo se koristi riječ \"nadležna\". Sastavljačima koji koriste tu riječ čestitam na njihovoj domišljatosti u sprječavanju provedbe zakonskih akata jer je u praksi teško saznati nadležnost, a ukoliko se i sazna nadležnost dolazi do problema u postupanju jer dolazi do problema \"stvarne nadležnosti\". Molim konkretizirajte sve zakonske prijedloge pa tako i ovaj te zamijenite izraze kao npr. \"nadležna inspekcija\" sa stvarno nadležnom inspekcijom.","Nije prihvaćen","Izraz nadležna inspekcija je širi pojam i u skladu je s odredbama Zakona o zaštiti okoliša („Narodne novine“, br. 80/13, 153/13 i 78/15)."]
[4,"Grga K","UREDBU","Ovaj Zakon potrebno je uskladiti s Zakonom o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka. Umjesto daljnjeg objašnjenja molim pogledajte linkove: https://youtu.be/xew6qI-6wNk https://youtu.be/dYqXeTqdF84 http://www.nipp.hr/","Primljeno na znanje","Odnosi se na zakon, nije predmet Uredbe."]
[5,"IVAN ŠPRAJC","I. OPĆE ODREDBE,\nDefinicije pojmova","Temeljem uvodnog dijela čl. 4, st. 1. Zakona o zaštiti okoliša (ZZO) - kao zakona koji predstavlja pravni temelj ove Uredbe - pojmovi iz citiranog članka ZZO-a (legalne definicije) vrijede u svom zakonskom značenju i u području primjene podzakonskih propisa koji se donose temeljem ZZO-a. Stoga nije dopušteno u podzakonskom aktu donesenom temeljem ZZO-a mijenjati značenje tih zakonskih definicija.","Nije prihvaćen","Uredba o odgovornosti za štetu u okolišu je lex specialis u odnosu na Zakon o zaštiti okoliša („Narodne novine“, br. 80/13, 153/13 i 78/15) te je dopušteno Uredbama uređivati definicije pojmova u svrhu preciznog prijenosa određene direktive, a sve uzimajući u obzir činjenicu da je Zakon o zaštiti okoliša krovni zakon kojim je transponirano 20 direktiva EU ."]
[6,"INA Industrija nafte d.d.","II. NAČIN UTVRĐIVANJA PRIJETEĆE OPASNOSTI OD ŠTETE I ŠTETE U OKOLIŠU,\nDjelovanje za utvrđivanje štete u okolišu","Smatramo da postupak djelovanja kod utvrđivanja prijeteće opasnosti od štete u okolišu nije dovoljno jasno i detaljno obrazložen. \nPremda je u poglavlju II. opisan način utvrđivanja prijeteće opasnosti od štete i štete u okolišu od strane ovla štenog procjenitelja, u Uredbi nije jasno definirano što se smatra pod prijetećom opasnosti od štete u okoliš. Činjenica je da prijeteću opasnost od štete u okoliš pokazuju sve djelatnosti i aktivnosti koje karakterizira potencijalni rizik po zdravlje ljudi, prirodu i okoliš.  Međutim, Uredba (čl. 7) navodi da u situaciji kada prijeteća opasnost od štete u okolišu nije spriječena usprkos poduzetim mjerama sprječavanja, operater ima obvezu što prije o tome obavijestiti nadležnu inspekciju, koja potom, putem ovlaštenog procjenitelja procjenjuje značaj prijeteće opasnosti od štete i nalaže izradu sanacijskog elaborata. \nDužnost operatera je svesti na minimum rizik prijeteće opasnosti kod obavljanja svojih aktivnosti, i to primjenom tehničkih mjera zaštite prema odobrenoj projektnoj dokumentaciji, poštivanjem zakonskih zahtjeva te primjenom sigurnosnih procedura. Ocjena uspjeha u sprječavanju prijeteće opasnosti od štete u okolišu postignutog kroz primjenjene predviđene mjere, smatramo da ne bi trebala biti u nadležnosti operatera, nego inspekcije.","Nije prihvaćen","Ovaj stavak je prijenos članka 183. stavka 3. Zakona o zaštiti okoliša („Narodne novine“, br. 80/13, 153/13 i 78/15) kojim se samo pojašnjava koje nadležno tijelo operater treba obavijestiti. Značenje prijeteće opasnosti od štete je propisano Zakonom o zaštiti okoliša člankom 4. stavkom 1. točkom 54."]
[7,"INA Industrija nafte d.d.","II. NAČIN UTVRĐIVANJA PRIJETEĆE OPASNOSTI OD ŠTETE I ŠTETE U OKOLIŠU,\nČlanak 10.","U čl. 10. Mjere za otklanjanje štete u okolišu, navodi se da ukoliko je prijeteća opasnost od štete i/ili šteta u okolišu uklonjena na trošak operatera primjenom posebnih propisa, ne primjenjuju se odredbe ove Uredbe. Sukladno važećiom zakonskim zahtjevima operater je odgovoran za štetu koju nanosi okolišu i obvezan je o svom trošku poduzeti primjenjive mjere sanacije pomoću kojih se okoliš može dovesti do stanja prije nastanka štete. Dakle, u slučaju da su mjere koje primjenjuje operater kod prevencije ili sanacije štete u okolišu dostatne, ne primjenjuju se odredbe ove Uredbe. Slijedom navedenog smatramo da je sadržaj čl. 10 (1) primjerenije regulirati čl. 4. Područje primjene.","Djelomično prihvaćen","Navedeni stavak je prebačen u članak 5. Izuzeća od primjene."]
[8,"INA Industrija nafte d.d.","UREDBU,\nPRILOG III. POPIS DJELATNOSTI/AKTIVNOSTI","Važeća Uredba pod “djelatnosti koje se smatraju opasnim za okoliš i/ili ljudsko zdravlje” (PRILOG III. POPIS DJELATNOSTI/AKTIVNOSTI), uz ostalo, navodi i proizvodnju, korištenje, preradu, punjenje, ispuštanje u okoliš i prijevoz opasnih tvari, ovaj prijedlog Uredbe, od djelatnosti vezanih uz opasne tvari prepoznaje prijevoz cestom, željeznicom, unutarnjim vodenim putovima, produktovodima ili zrakom te prijevoz opasnih tvari morem, dok se ativnosti proizvodnje, korištenja, prerade, punjenja, ispuštanje u okoliš vežu samo uz opasne kemikalije, sredstava za zaštitu bilja i biocidne proizvode stoga je navedno potrebno dodatno provjeriti.","Nije prihvaćen","Direktiva 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu u Prilogu III. točkama 7. a) i b) se poziva na opasne tvari u sladu s Direktivom Vijeća 67/548/EEZ od 27. lipnja 1967. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na razvrstavanje, pakiranje i označavanje opasnih tvari i opasnim pripravcima u skladu s Direktivom 1999/45/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 31. svibnja 1999. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica u odnosu na razvrstavanje, pakiranje i označavanje opasnih pripravaka. Obje definicije su obuhvaćene definicijom opasnih kemikalija u skladu sa Zakonom o kemikalijama („Narodne novine“, br. 18/13) kao i definicija opasnih tvari i smjesa u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 Europskoga parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označavanju i pakiranju tvari i smjesa, kojom se izmjenjuju, dopunjuju i ukidaju Direktiva 67/548/EEZ i Direktiva 1999/45/EZ i izmjenjuje i dopunjuje Uredba (EZ) br. 1907/2006."]