{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":10,"n_cols":6,"rows_kept":10,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o nacrtu prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"ERSTE&STEIERMARKISCHE BANK d.d.","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA KAZNENOG ZAKONA","Direktivom 2014/57/EU o kaznenopravnim sankcijama za zlouporabu tržišta propisano je u čl. 3 st. 1., čl. 4. st. 1., i čl. 5. st. 1. da bi trgovanje na temelju povlaštenih informacija, nezakonito objavljivanje povlaštenih informacija i manipulacija tržištem trebalo predstavljati kazneno djelo ukoliko se radi o namjernom počinjenju te ukoliko se radi o ozbiljnom slučaju. Smatramo da bi se odredbe Direktive 2014/57/EU o kaznenopravnim sankcijama za zlouporabu tržišta trebale reflektirali u Kaznenom zakonu kako bi se razgraničio slučaj namjere i nehaja te ozbiljan i manje ozbiljan slučaj. Posljedično, smatramo da bi se u slučaju nehaja ili manje ozbiljnog slučaja trebale propisati blaže kazne.","Nije prihvaćen","Prijedlog nije usvojen. Kazneni zakonom obuhvaćeni su slučajevi počinjenja predmetnih kaznenih djela s namjerom sukladno zahtjevima Direktive koja ne traži kažnjavanje za nehaj. Sukladno Općim odredbama Kaznenog zakona nahaj kao oblik krivnje potrebno je izrijekom propisati što u ovom slučaju nije potrebno učiniti."]
[2,"ERSTE&STEIERMARKISCHE BANK d.d.","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA KAZNENOG ZAKONA,\nČlanak 2.","Direktivom 2014/57/EU o kaznenopravnim sankcijama za zlouporabu tržišta u čl. 3. st. 7. propisano je „Korištenje preporuka ili poticanja iz stavka 6. predstavlja trgovanje na temelju povlaštenih informacija kada je osoba koja preporučuje ili potiče svjesna da se to temelji na povlaštenim informacijama.“ Sadašnji prijedlog Kaznenog zakona nije propisao navedenu distinkciju, već je propisano „preporuči  drugoj osobi ili je navede da stekne ili otpusti financijski instrument na koji se ta informacija odnosi ili da otkaže ili izmjeni nalog u vezi s financijskim instrumentom na koji se ta informacija odnosi.“  Smatramo da bi se trebalo izričito propisati da osoba koja preporučuje drugoj osobi da stekne ili otpusti fin. instrument ili otkaže ili izmijeni nalog mora biti svjesna da se to temelji na povlaštenim informacijama. Trenutnim stanjem kaznile bi se i osobe koje nisu svjesne da se radi o povlaštenoj informaciji.","Nije prihvaćen","Prijedlog nije usvojen. Naime, za ostvarenje bića kaznenog djela iz članka 259. važećeg Kaznenog zakona, kao i prijedloga novog kaznenog djela traži se postupanje s namjerom, a ista ne treba biti izrijekom propisana. S time u svezi skrećemo pozornost na članak 28. Općih odredbi Kaznenog zakona koji propisuje izravnu i neizravnu namjeru. Izravna namjera uz intelektualnu sastavnicu (svijest počinitelja kao obilježje kaznenog djela) obuhvaća i voljnu sastavnicu, odnosno počinitelj hoće ili siguran je u ostvarenje djela. U odnosu na neizravnu namjeru, počinitelj je svjestan da može ostvariti obilježje kaznenog djela i na to pristaje.  Prijedlog kaznenog djela u potpunosti je usklađen s zahtjevima Direktive."]
[3,"ERSTE&STEIERMARKISCHE BANK d.d.","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA KAZNENOG ZAKONA,\nČlanak 2.","Direktivom 2014/57/EU o kaznenopravnim sankcijama za zlouporabu tržišta u čl. 3. st. 3. propisano je „Ovaj članak primjenjuje se i na svaku osobu koja je do povlaštenih informacija došla pod okolnostima koje se razlikuju od onih iz prvog podstavka kada je ta osoba svjesna da je riječ o povlaštenim informacijama.“ Sadašnji prijedlog Kaznenog zakona nije propisao navedenu distinkciju, već je propisano „tko je do povlaštenih informacija došao neovisno od navedenih okolnosti“. Smatramo da bi se trebalo izričito propisati da osoba koja je došla do povlaštenih informacija,  neovisno od navedenih okolnosti, mora biti svjesna činjenice da se radi o povlaštenoj informaciji. Trenutnim stanjem kaznile bi se i osobe koje nisu svjesne da se radi o povlaštenoj informaciji.","Nije prihvaćen","Prijedlog nije usvojen. Naime, prijedlog članka 259. odnosi se na osobe taksativno navedene u članku 3. stavku 3. (a)(b)(c) Direktive, odnos na  „primarne insidere“ kao osobe koje raspolažu povlaštenom informacijom na temelju svog položaja (npr. član uprave trgovačkog društva), ali i na  sekundarne insajdere tj. one koje slučajno saznaju za povlaštenu informaciju za čiju odgovornost se također traži svijest kao subjektivni element počinjenja djela."]
[4,"ERSTE&STEIERMARKISCHE BANK d.d.","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA KAZNENOG ZAKONA,\nČlanak 2.","Budući da je povjerljiva informacija širi pojam od povlaštene informacije, smatramo da bi se u čl. 2. st. 1. riječ „povjerljiva informacija“ trebala zamijeniti za riječju „povlaštena informacija“ u skladu sa Uredbom (EU) br. 596/2014 o zlouporabi tržišta te Direktivom 2014/57/EU o kaznenopravnim sankcijama za zlouporabu tržišta.","Prihvaćen","Prijedlog je usvojen."]
[5,"ERSTE&STEIERMARKISCHE BANK d.d.","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA KAZNENOG ZAKONA,\nČlanak 3.","Direktivom 2014/57/EU o kaznenopravnim sankcijama za zlouporabu tržišta u čl. 5. st. 2. tč. a) propisano je „ izvršavanje transakcije, davanje naloga za trgovanje ili bilo koji drugi postupak kojim se: \ni. daju neistiniti ili obmanjujući znakovi u pogledu ponude, potražnje ili cijene financijskog instrumenata ili povezanog promptnog ugovora za robu; ili\nii. cijena jednog ili nekoliko financijskih instrumenata ili povezanog promptnog ugovora za robu održava na neuobičajenoj ili umjetnoj razini;\nosim ako su razlozi zbog kojih je osoba koja je izvršila transakciju ili dala nalog za trgovanje legitimni, a ta je transakcija ili nalog za trgovanje u skladu s prihvaćenom tržišnom praksom u dotičnom mjestu trgovanja;“\nSadašnji prijedlog Kaznenog zakona nije uzeo u obzir mogućnost iznimke koja propisuje da se transakcija ili nalog mogu izvršiti ukoliko su razlozi legitimni te ukoliko je transakcija ili nalog u skladu sa prihvaćanom tržišnom praksom te smatramo da bi se navedena iznimka trebala propisati.","Nije prihvaćen","Prijedlog nije usvojen. Predložene kazneno djelo je blanketno djelo te da u svom zakonskom opisu upućuju na propise o tržištu kapitala, a koji među ostalim u sebi sadrže i razloge isključenja protupravnosti radnji koja ispunjava obilježje bića predmetnih kaznenih djela."]
[6,"HRVATSKA LIJEČNIČKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA KAZNENOG ZAKONA,\nČlanak 4.",{"$cut":{"chars":23068,"head":"Hrvatska liječnička komora koristi ovu priliku da istakne kako Kaznenim zakonom nije adekvatno regulirano pitanje prisile prema zdravstvenom radniku stoga u nastavku dostavlja svoj prijedlog izmjene i dopune Kaznenog zakona u tom pogledu:\n\na) Prijedlog nove zakonske odredbe\n\nPrisila prema zdravstvenom radniku\nČlanak 181a.\n(1) Tko doktora medicine, doktora dentalne medicine ili drugog zdravstvenog radnika silom, prijetnjom kakvim zlom ili napadom spriječi ili onemogući   u obavljanju njegove djelatnosti , kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.\n(2) Ako je kaznenim djelom navedenim u stavku 1. ovog članka dulje vrijeme ugroženo ili onemogućeno pružanje zdravstvene zaštite trećoj osobi, počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.   \n\n\nALTERNATIVA\n\nb) Prijedlog dopune postojećih zakonskih odredbi Kaznenog zakona\n\n\nPrisila\nČlanak 138.\n(1) Tko drugoga silom ili ozbiljnom prijetnjom prisili da što učini, ne učini ili trpi, kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.\n(2) Kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka progoni se po privatnoj tužbi, osim ako je počinjeno iz mržnje, prema djetetu, osobi s težim invaliditetom, bliskoj osobi, odvjetniku u obavljanju njegove djelatnosti, doktoru medicine, doktoru dentalne medicine ili drugome zdravstvenom radniku u obavljanju njihove djelatnosti, ili prema odgovornoj osobi u obavljanju javne ovlasti.\n\nPrijetnja\nČlanak 139.\n(1) Tko drugome ozbiljno prijeti kakvim zlom da bi ga ustrašio ili uznemirio, kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.\n(2) Tko drugome ozbiljno prijeti da će njega ili njemu blisku osobu usmrtiti, teško tjelesno ozlijediti, oteti, ili mu oduzeti slobodu, ili nanijeti zlo podmetanjem požara, eksplozijom, ionizirajućim zračenjem, oružjem, opasnim oruđem ili drugim opasnim sredstvom, ili uništiti društveni položaj ili materijalni opstanak, kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.\n(3) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. i 2. počinjeno prema službenoj ili odgovornoj osobi u obavljanju javne ovlasti ili u vezi s njezinim radom ili položajem, ili prema novinaru u vezi s njegovim poslom, ili prema odvjetniku u obavljanju njegove djelatnosti, ili prema doktoru medicine, doktoru dentalne medicine ili drugome zdravstvenom radniku u obavljanju njihove djelatnosti, ili prema većem broju ljudi, ili ako je prouzročilo veću uznemirenost stanovništva, ili ako je osoba kojoj se prijeti dulje vrijeme stavljena u težak položaj, počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina. \n(4) Kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka progoni se po privatnoj tužbi, a kazneno djelo iz stavka 2. ovoga članka progoni se po prijedlogu, osim ako je djelo iz stavka 1. ili 2. počinjeno iz mržnje, prema djetetu ili osobi s težim invaliditetom ili bliskoj osobi.\n\n\nOSNOVA ZA DONOŠENJE ZAKONSKIH IZMJENA (odnosi se na  obje alternative)\n\n\nUstavna i zakonska osnova za donošenje predmetnih prijedloga sadržana je formalno u članku 2. stavku 4. Ustava Republike Hrvatske (Narodne novine br. 85/10-pročišćeni tekst i 5/14- Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske)\nTemelj predmetnih izmjena i dopuna ogleda se u potrebi provedbe odredbe članka 16. Ustava RH, kojom se štiti zdravlje kao temeljna društvena odrednica uz pravni poredak i javni moral.\nZaštita zdravlja kao posebno dobro zaštitićeno Ustavom i zakonima navodi se izrijekom u članku 32., 34., 50., 59., 65., 70., i 135. Ustava RH.\nUstavom RH u članku 59.  jamči se svakom, društvu i pojedincu pravo na zdravstvenu zaštitu u skladu sa zakonom.\nZakon koji regulira zdravstvenu zaštitu, Zakon o zdravstvenoj zaštiti (NN br. 150/08, 71/10, 139/10, 22/11, 84/11, 154/11, 12/12, 35/12, 70/12, 144/12, 82/13, 159/13, 22/14 , 154/14, 70/16)  u članku 2., definirao je istu kao skup mjera, usluga i aktivnosti za očuvanje i unaprjeđenje zdravlja, sprječavanje bolesti, rano otkrivanje bolesti , pravodobno liječenje te zdravstvenu njegu i rehabilitaciju. U članku 3. Zakona jasno je i decidirano određeno da svaka osoba ima pravo na zdravstvenu zaštitu, te da (cit stavka 3.): \"Nitko ne smije ugroziti zdravlje drugih\". \nU članku 4"}},"Primljeno na znanje","Ovim prijedlogom predlažu se treće izmjene i dopune Kaznenog zakona, a razlog za predlaganje predmetnih izmjena i dopuna je prvenstveno usklađenje domaćeg zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije te nomotehničko i jezično usklađenje odredaba Zakona. Usklađenje domaćeg zakonodavstva potrebno je izvršiti na području zlouporabe tržišta kapitala kroz transponiranje i implementaciju Direktive 2014/57/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o kaznenopravnim sankcijama za zlouporabu tržišta kapitala. Navedeno je određeno kao mandatom radne skupine rješenjem ministra pravosuđa od 3. lipnja 2016. Slijedom iznesenog, predmetna primjedba je primljena na znanje te će se ista razmotriti u okviru redovnog zakonodavnog postupka."]
[7,"Domagoj Sakač","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA KAZNENOG ZAKONA,\nČlanak 4.","Članak 314 glasi:\nTko silom ili prijetnjom da će izravno uporabiti silu spriječi službenu osobu u obavljanju službene radnje koja je u okviru njezinih ovlasti ili je prisili na obavljanje službene radnje u okviru ili izvan njezinih ovlasti, kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.       \n                 \nŠto postaje - \"Tko silom ili prijetnjom ILI NA DRUGI NACIN SPRIJEČI osobu u obavljanju...\"\n\nSmatram da je izraz „i na drugi način“ upotrijebljen u sklopu ovog članka previše općenito postavljen, te da može rezultirati širokim viđenjem toga što se smatra prisilom prema službenoj osobi (što je naslov članka), posebice s obzirom da je i definicija službene osobe iz članka 87., stavka 3. Kaznenog zakona isto tako široko postavljena:\n\nSlužbena osoba je državni dužnosnik ili službenik, dužnosnik ili službenik u jedinici lokalne i područne (regionalne) samouprave, nositelj pravosudne dužnosti, sudac porotnik, član Državnog sudbenog vijeća ili Državnoodvjetničkog vijeća, arbitar i javni bilježnik. Službenom osobom smatra se i osoba koja u Europskoj uniji, stranoj državi, međunarodnoj organizaciji koje je Republika Hrvatska član, međunarodnom sudu ili arbitraži čiju sudbenost Republika Hrvatska prihvaća, obavlja dužnosti povjerene osobama iz prethodne rečenice.\nNa ovaj način bi određene aktivnosti koje nemaju element direktne prisile u sebi, kao primjerice mirni prosvjedi, demonstracije i sl., mogli postati kaznena djela zapriječena kaznom od 6 mjeseci do 5 godina ako u svom toku na neki način spriječe neku službenu osobu da obavi svoju dužnost, što smatram da je prestroga kazna za učinjeno i da nije u skladu sa svrhom i ciljem članka.\nPredlažem da se dopuna ili ukloni, ili da se formulira na način koji je usmjereniji cilju i svrsi odredbe – primjerice „na drugi sličan način“, „na drugi siloviti način“, „na drugi način koji se može smatrati silovitim“ ili sličnim rješenjima.","Prihvaćen","Primjedba je usvojena. Naime, stručni nositelj prijedloga propisa zauzeo je stav kako uvođenje zakonske analogije, inače kao jedine dopuštene u kaznenom pravu, u konkretnom slučaju, ne bi sasvim bilo bez opasnosti za pravnu sigurnost, slijedom čega je i odustao od uvođenja generalne klauzule „ili na drugi način“ u zakonski opis kaznenog djela iz članka 314. Kaznenog zakona. Uz navedeno, izraz na „drugi način“, kao modalitet ostvarenja kriminogene namjere nije u skladu s načelom određenosti pravne norme, posebice uzimajući u obzir intenciju stručnog nositelja prijedloga propisa o potrebi preciznost i razumljivosti zakonskog opisa kaznenog djela, u cilju determiniranja ponašanja svih adresata na koje se predmetna odredba odnosi."]