{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":12,"n_cols":6,"rows_kept":12,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O LOVSTVU S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"PP Orahovica d.o.o.","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O LOVSTVU S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","U članak 3. stav 2. \nPredlažemo dodati pod 2. pernata divljač na kraju liste: - Veliki vranac (lat. Phalacrocorax carbo).\nNavedena vrsta ima sve karakteristike da bi ispunjavala uvjete za stavljanje na listu divljači. Nadalje, radi se o velikom štetniku za kojeg je na ribnjacima dozvoljeno plašenje a koji nije zaštićena vrsta. Stoga predlažemo da se provede procedura predviđena člankom 3. stavak 3. i 4. Zakona o lovstvu (istraživanje, studija procjene rizika) kako bi se ova vrsta unijela na listu divljači. \n\nU članak 79. dodati alineju 5.\n5.  trpjeti da druge osobe koje su stekle pravo lova (lovoovlaštenici, lovozakupnici itd.) to pravo i izvršavanju na njegovoj nekretnini.\nSmatramo da pravni položaj korisnika zemljišta  na kojem je ustanovljeno lovište, a posebice na ribnjacima na kojima je specifična situacija oko ustanovljavanja iskorištavanja prava lova treba regulirati ovom odredbom. Lovište nije samo po sebi dobro za RH već je to divljač. Stvarnopravni odnosi u pogledu nekretnine na kojoj je ustanovljeno lovište ne mijenjaju se ustanovljenjem lovišta na toj nekretnini. Stoga je pravno osnovano da korisnik zemljišta iz ovog Zakona na kojem je ustanovljeno lovište ili pravo lova, mora trpjeti da druge osobe koje su stekle pravo lova to pravo i izvršavaju na zemljištu.\n\nČlanak 15. stavak (5) mijenja se i glasi:\n(5) U uzgajalištima divljači na zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske iz članka 10. stavka 6. ovoga Zakona, izvršavanje prava lova Ministarstvo može povjeriti osobi koja ima sklopljen Ugovor o zakupu  uz naknadu koja se utvrđuje sukladno odredbama članka 22. ovoga Zakona.\nObzirom da Zakon o lovstvu u ovom segmentu regulira odnose vezane uz ribnjak, predlažemo u skladu terminologije te navođenje termina iz Zakona o poljoprivrednom zemljištu gdje se ne koristi pojam korisnik već zakupac, ugovor o zakupu itd.","Nije prihvaćen","Navedene odredbe ne mijenjaju se predloženim Zakonom o izmjenama i dopuni Zakona o lovstvu"]
[2,"TANJA GRIVIČIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O LOVSTVU S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Da li je članak 52 nekakvi vic? Što vam znači ovaj stavak 2 članka 52? Jel to neka zakonska fora na koju će se izvući onaj koji je ubio majke i njihovu mladunčad i životinju u hibernaciji. Ubojica životinja će reći što:“…ubio sam mladunčad za potrebe nastave....pa vidite kraj mene stoji neisukusan lovac koji se uči…..“\nTreba obrisati stavak 2, članka 52 prije nego se osramoti onaj koji je taj zakon sastavljao. Zakoni  služe da bi nešto zabranili ili dozvolili, a ne da omogućuju fore za izvlačenje onima koji zakon krše.","Nije prihvaćen","Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenog 2009. o očuvanju divljih ptica jednako kao i “Smjernice za izlovljavanje u skladu s Direktivom Vijeća 79/409/EEZ o očuvanju divljih ptica” predviđaju izuzeća od općih zabrana te su ove odredbe u skladu s predviđenim izuzećima."]
[3,"Mihaela Pavlek","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O LOVSTVU S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Članak 52. st. 2. je krajnje apsurdan. Ne vidim razlog zašto bi se navedeno u stavku dopuštalo. Granice su nejasno određene i samim time stavak 1. spomenutog članka je neprimjenjiv i nepotreban.","Nije prihvaćen","Članak 52. stavak 2. Zakona o lovstvu je u skladu s Direktivom Vijeća 79/409/EEZ o očuvanju divljih ptica koja predviđa izuzeća od općih zabrana."]
[4,"Ivan Budinski","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O LOVSTVU,\nII.OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE UREĐUJU ZAKONOM TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI","Osim navedenih direktiva EU 13.srpnja je izašla još jedna Uredba EU (o donošenju popisa invazivnih stranih vrsta koje izazivaju zabrinutost u Uniji u skladu s Uredbom (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća. Novi Zakon o lovstvu treba biti usklađen i s tom Uredbom, u ovom trenu najbitnije kod vrste mali indijski mungos koji je na toj Uredbi baš zbog prisustva u Hrvatskoj. Dodatno, stari popisi divljači navode pogrešni naziv za ovu vrstu (Herpestes isneumon). U toj Uredbi su i neke druge vrste čija se problematika preklapa s lovom (rakun, nutrija...) koje po trenutnm zakonu lovci ne smiju loviti a RH je preuzela obavezo od EU da će ih kontrolirati/uklanjati. Smatram da sve takve vrste ne trebaju biti na popisu divljači već da ih se mora moći loviti bez ikakvih ograničenja (zaštita) koja pripadaju divljači. Zakon o lovstvu treba ostaviti prostor da iz legislative MZOE lako preuzme uklanjanje invazivnih vrsta iz prirode, a da pri tome te vrste mogu uklanjati i osobe koje nisu lovci. Samo bih naveo da se mungos već odavno proširio na cijelom području od Neretve do Crne Gore ali da ga lovoovlaštenici ne žele unijeti u osnove. Zašto takvu vrstu onda i dalje gurati u divljač?","Nije prihvaćen","Navedeno se ne mijenja predloženim Zakonom o izmjenama i dopuni Zakona o lovstvu"]
[5,"Ivan Budinski","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O LOVSTVU,\nIV.RAZLOZI ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU","Zakon o lovstvu je još iz 2005. (uz manje izmjene) i potrebne su mnoge izmjene a ne samo ovih par članaka. Donošenje Zakona po hitnom postupku ne znači da se na ovakav način omogući komentiranje samo dijela članaka a ne i ostatka Zakona. Ovakvim provođenjem postupka se javnost uskraćuje za mogućnost komentiranja cijelog Zakona te je povrijeđeno pravo sudjelovanja javnosti. Dapače, zakonodavac očito ne razumije instituciju sudjelovanja javnosti koja ne može funkcionirati ako joj ponudimo na komentiranje samo mali dio Zakona već je nužno da cijeli Zakon (s predloženim izmjenama) bude na ovim stranicama i tako cijeli otvoren za komentiranje. Drugim riječima, Min. će mjenjati Zakon uz pomoć sudjelovanja javnosti ali samo one dijelove koje Min. želi mjenjati. To nije sudjelovanje javnosti, to je ograničavanje sudjelovanja javnosti.","Primljeno na znanje","Hvala na primjedbi."]
[6,"TIBOR MIKUŠKA","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O LOVSTVU,\nIV.RAZLOZI ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Hrvatsko društvo za zaštitu ptica i prirode se ne slaže s razlozima donošenja zakona po hitnom postupku iz slijedećih razloga:\n\nIako je osnovna namjera resornog Ministarstva i nadležne Uprave za lovstvo donošenje ovih izmjena i dopuna Zakona o lovstvu po hitnom postupku radi njegova usklađivanja s dokumentima Europske unije jer „Republika Hrvatska nije na odgovarajući način prenijela neke odredbe Direktive o očuvanju divljih ptica, te je protiv Republike Hrvatske pokrenut pred-sudski postupak zbog navodne povrede prava Europske unije” (što samo dokazuje o kvaliteti rada nadležne Uprave za lovstvo) predložene izmjene i dopune nisu dovoljne kako bi Zakon o lovstvu postao cjeloviti i sveobuhvatni zakon koji će osigurati održivi način lova i lovnih aktivnosti u Hrvatskoj.\n\nNaime, trenutno važeći Zakon o lovstvu usvojen je još davne 2005. godine (NN 140/05) i u međuvremenu je mijenjan i dopunjavan pet puta (NN 75/09, 153/09, 14/14, 21/16, 41/16, 67/16), a Ustavni sud je u najmanje dva navrata proglašavao pojedine odredbe Zakona neustavnim!\nIz tih razloga smatramo da je vrijeme da Hrvatska izradi i usvoji potpuno novi, cjeloviti i sveobuhvatni Zakon o lovstvu koji će biti sukladan današnjim standardima vezanima uz održivo korištenje prirodnih dobara, te zaštitu prirode i okoliša.\n\nNadalje, unatoč tome što je Republika Hrvatska poslata neovisna država prije četvrt stoljeća, i unatoč tome što je već tri i pol godine punopravna članica Europske unije, dobro je poznato da je lovstvo u Hrvatskoj sramotno loše organizirano, te još uvijek stoji čvrsto na primitivnoj, tzv. „balkanskoj“ razini.\n\nNeovisna studija, izrađena 2010. godine u sklopu projekta zaštite Jadranskog seobenog puta (Towards a functioning system of stopover sites along the Adriatic Flyway), koja je usporedila provedbu lovne prakse u zemljama Dinarskog luka i Balkana, od Slovenije do Albanije, jasno je pokazala da je lovna praksa u Hrvatskoj na sramotno niskoj razini s prosječnom ocjenom od 2,18 (od mogućih 5 bodova) (Schneider-Jacoby, M. & Spangenberg, A. 2010. Bird Hunting Along the Adriatic Flyway – an Assessment of Bird Hunting in Albania, Bosnia and Herzegovina, Croatia, Montenegro, Slovenia and Serbia. pages 33-52. – In: Denac, D., Schneider-Jacoby, M. & Stumberger, B. (eds.): Adriatic flyway – closing the gap in bird conservation. Euronatur, Radolfzell). \n\nNegativnu ocjenu hrvatsko lovstvo zadobilo je u zbog nepostojećeg sustava kontrole ulova (osobito ptica), omogućavanja lova za vrijeme reproduktivne sezone, negativnog utjecaja na ugrožene vrste ptica, općepoznatog i široko rasprostranjenog krivolova. Ovdje treba naglasiti da negativna ocjena nije dana zbog lovokrađe (kada osoba bez ikakvih prava lova krade iz lovišta), već zbog krivolova tj. kršenja zakonskih propisa od strane lovoovlaštenika. Ocjenu nedovoljan hrvatsko lovstvo je također zaslužilo zbog velikog broja vrsta koje se smatraju divljači, predugog trajanja lovne sezone, uključujući periode proljetne seobe ptica. Nažalost, do danas se ništa bitno promijenilo u lovnoj praksi u Hrvatskoj, što je jasno prikazano tijekom 2. konferencije o Jadranskom seobenom putu koja je održana u listopadu 2014. godine u Albaniji (Mikuška, A., Horvat D., Tomik A. & Mikuska T. 2014. Impact of hunting on strictly protected bird species in Croatia. 2nd Adriatic Flyway Conference, Duress, Albania). Redovitim pregledom ulova ptica močvarica (istraživanja su rađena za potrebe utvrđivanja prisustva ptičje gripe) utvrđeno je da prosječno 16% ulova čine strogo zaštićene svojte ptica, dok po pojedinom lovnom događaju (jednom lovnom danu) udio strogo zaštićenih vrsta ptica može biti i iznad 60%. Korištenje nedozvoljenih sredstava (poput zvučnih vabilica i umjetnih mamaca) također je široko rasprostranjeno, pri čemu lovozakupnici, stručne i lovočuvarske službe podržavaju takav protuzakonit način lova prenošenjem prava lova na treću osobu (strane lovce) i ne-prijavljivanjem istih nadležnim tijelima. Nove studije pokazuju da se u Hrvatskoj godišnje ilegalno ubije između 166.000-855.000 jedinki divljih vrsta ptica, od kojih najveći "}},"Nije prihvaćen","Zahvaljujemo na vašem razmišljanju iako je prepuno neargumentiranih, subjektivnih i uvredljivih tonova i izjava. Kao odgovor na izneseno navest ćemo dvije činjenice:\n1. Lovstvo je, sukladno Zakonu o lovstvu, gospodarska djelatnost\n2. Prema ocjeni Ustavnog suda, ne ukazuje se utemeljenim stajalište prema kojem bi osobita zaštita ikojeg dijela prirode podrazumijevala isključivo i bezuvjetno zaštitu prirode i čovjekovog okoliša, a isključivala pritom stvaranje uvjeta za gospodarski razvoj koji se, u uvjetima tržišnog gospodarstva, temelji na poduzetništvu. Obveze Republike Hrvatske u tom su smislu propisane člankom 49. Ustava."]
[7,"Ivan Budinski","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O LOVSTVU S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA,\nZAKONA O LOVSTVU","Ne razumijem zašto se još uvijek forsira taj pristup (Članak 52. (1)). Problematika lova u razdoblju razmnožavanja se uređuje lovostajem. Ženka koja ne vodi mladunčad za vrijeme razmnožavanja jako moguće ima mladunčad u jazbini npr. i ta mladunčad će, ako uklonimo ženku, uginuti na jako nehuman način, samo mi to nećemo vidjeti. I to je u životu većeg broja vrsta dugo razboblje između ''visoko bređe'' i ''koja vodi malu mladunčad''. Lovostaja koja pokriva razdoblje razmnožavanja je jasna i provodljiva mjera i zašto je komplicirati?","Primljeno na znanje","U Smjernicama za izlovljavanje u skladu s Direktivom Vijeća 79/409/EEZ o očuvanju divljih ptica navodi se da države članice trebaju osigurati da se „vrste na koje se primjenjuje lovno zakonodavstvo ne izlovljavaju tijekom sezone podizanja mladunčadi ili različitih faza razmnožavanja. Kad se radi o migracijskim vrstama, posebno se moraju pobrinuti da se vrste na koje se primjenjuju propisi o lovstvu ne izlovljavaju tijekom razdoblja razmnožavanja ili tijekom njihovog povratka u područja gdje podižu mladunčad.” Kako bi se izbjegle nedoumice, mijenja se formulacija u Zakonu o lovstvu prema navedenim Smjernicama."]
[8,"TIBOR MIKUŠKA","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O LOVSTVU S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA,\nZAKONA O LOVSTVU","Također je potrebno izbaciti stavak (2) članka 62. Zakona kako bi bio usklađen s predloženim izmjenama članka 52, jer u suprotnom služi kao derogacija istog.","Nije prihvaćen","Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenog 2009. o očuvanju divljih ptica jednako kao i “Smjernice za izlovljavanje u skladu s Direktivom Vijeća 79/409/EEZ o očuvanju divljih ptica” predviđaju izuzeća od općih zabrana te su ove odredbe u skladu s predviđenim izuzećima."]
[9,"TIBOR MIKUŠKA","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O LOVSTVU S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA,\nZAKONA O LOVSTVU","Stavak (2) članka 52. potrebno je brisati jer predstavlja izravnui derogaciju stavka (1) članka 52. i time izravno kršenje odredbi Direktiva o pticama i staništima.","Nije prihvaćen","Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenog 2009. o očuvanju divljih ptica jednako kao i “Smjernice za izlovljavanje u skladu s Direktivom Vijeća 79/409/EEZ o očuvanju divljih ptica” predviđaju izuzeća od općih zabrana te su ove odredbe u skladu s predviđenim izuzećima."]