{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":24,"n_cols":6,"rows_kept":24,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnošću o Nacrtu Pravilnika o uvjetima i načinu ostvarivanja prava redovitih studenata na državnu stipendiju u biotehničkom, tehničkom, biomedicinskom i prirodnom području znanosti"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Dubravka Bobinac","NACRT PRAVILNIKA","Nejasno je i neutemeljeno ograničenje u čl. 5. Pravilnika koji ne omogućuje stipendiranje studenata koji su upisani na programe koji se u potpunosti izvode na engleskom jeziku, obzirom da je člankom 3. dana mogućnost dodjele stipendije pod jednakim uvjetima državljanima RH i EU.\nPrijedlog je brisanje st.1. članka 5. Pravilnika."]
[2,"Fakultet organizacije i informatike","NACRT PRAVILNIKA","-"]
[3,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 1.","1) Pozdravljamo  inicijativu MZO-a da posebnim stipendiranjem potaknu studente na upis studija iz STEM područja. Također podupiremo eksplicitno navođenje područja koja su obuhvaćena ovim Pravilnikom kako u budućnosti, prilikom njegove primjene, ne bi došlo do poteškoća izazvanih preširokom interpretacijom ovog akronima.\n2) Primijetili smo da su u Članku izostavljeni studenti diplomskih sveučilišnih studija i smatramo da bi i oni trebali biti obuhvaćeni ovim Pravilnikom. Cilj ne bi trebao biti samo poticanje upisivanja studija u STEM područjima, nego i njihovog dovršetka.\n3) Umjesto: „...u biotehničkom, tehničkom, biomedicinskom i prirodnom području znanosti“ trebalo bi, u skladu s Klasifikacijom znanstvenih i umjetničkih područja i polja, stajati: „...u područjima biotehničkih, tehničkih i prirodnih znanosti te biomedicine“ ."]
[4,"Fakultet organizacije i informatike","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 1.","Bez obzira na Pravilnik o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama (\"Narodne novine\", broj 118/09, 82/12, 32/13 i 34/16), u kojem se definiraju znanstvena područja, te znanstvena polja i znanstvene grane unutar znanstvenih područja s pripadajućim klasifikacijskim oznakama, novo je vrijeme obilježeno digitalizacijom i tehnološkim razvitkom, gdje informacijske tehnologije postaju glavna podloga za razvoj uspješnog poslovanja poduzeća. U svojim obraćanjima u javnosti, čak i Predsjednica Republike Hrvatske, Kolinda Grabar Kitarović, govori o važnosti informatičkog obrazovanja te i sama naglašava kako je područje informatike dio STEM područja, zanimanja budućnosti i područja razvoja svakog društva i svakog gospodarstva. Primjerice, Fakultet organizacije i informatike obrazuje stručnjake za propulzivno područje istraživanja razvoja informacijskih sustava te interakcije poslovnih procesa i informacijske tehnologije kao dio Industrije 4.0, uz prateće discipline te je, stoga, od izuzetnog značaja povećanje broja visokoobrazovanih mladih stručnjaka profila koje Fakultet organizacije i informatike obrazuje, a za koje smatramo da je također dio STEM područja. Poboljšano korištenje IKT-a za industrijsku konkurentnost, optimizaciju resursa i inovacija neophodno je za buduću konkurentnost hrvatskoga gospodarstva, kao što je i navedeno u Strategiji Europa 2020 (s naglaskom na Digitalni plan). Poslovanje u RH već se suočava, a još će se i više suočiti sa sve većim nedostatkom IKT stručnjaka. Obuhvaćanjem studenata Fakulteta organizacije i informatike i srodnih studija ovim Pravilnikom, vjerujemo da bi se omogućio i povećao pristup i dostupnost studija studentima i iz drugih područja osim ovih, Nacrtom Pravilnika predviđenih područja, poput društvenog i interdisciplinarnog područja u koje spada i područje informacijskih i komunikacijskih znanosti, kao i pripadajućih grana informacijskih sustava i informatologije, informatike i organizacije te informacijskog i programskog inženjerstva."]
[5,"Greta Terman","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 1.","Ovim Pravilnikom - veliko slovo, Jednako tako i u ostatku teksta."]
[6,"BLAŽENKA DIVJAK","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 1.","Potrebno je definirati studije koji pripadaju STEM području. Npr je li studij na kojem se dobiva titula prvostupnika informatike STEM studij?"]
[7,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 3.","Također bi trebalo dodati i studente diplomskih sveučilišnih studija."]
[8,"Greta Terman","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 3.","Zašto se Pravilnik ne odnosi na studente upisane na diplomske studije?"]
[9,"Greta Terman","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 3.","Prijedlog teksta članka 3.:\n\"Pravo na državnu stipendiju iz članka 1. ovog Pravilnika mogu ostvariti redoviti studenti hrvatski državljani, državljani država članica Europske unije s odobrenim stalnim boravkom u Republici Hrvatskoj i osobe sukladno Zakonu o međunarodnoj i privremenoj zaštiti, koji su upisani na visoka učilišta u Republici Hrvatskoj na preddiplomske sveučilišne, integrirane preddiplomske i diplomske sveučilišne i preddiplomske stručne studije u STEM područjima pod uvjetima određenim ovim Pravilnikom (u daljnjem tekstu: studenti).\"\n\nAko je cilj odredbe da pravo na stipendiju ostvaruju samo oni stranci (državljani država članica EU) koji imaju odobren stalni boravak u RH nema potrebe za pojmovima \"prijavljeni boravak\" i \"odobren status stranca na stalnom boravku\".\nZakon o strancima propisuje tko se smatra strancem i pod kojim uvjetima stranac ostvaruje pravo na odobrenje stalnog boravka u RH."]
[10,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 4.","Stavak 2\nNavođenjem maksimalnog broja ostvarenih ECTS bodova na studijskom programu (120) kao uvjeta za ostvarivanje prava na stipendiju, studenti viših godina integriranih preddiplomskih i diplomskih studija ne bi na nju mogli steći pravo."]
[11,"Greta Terman","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 4.","Članak 4.\nPrvi red - umjesto riječi \"ostvaruju\" napisati \"mogu ostvariti\".\nTočka 1. umjesto \"prvi put upisuju prvu godinu studija, a upisani su na temelju polaganja ispita državne mature\" napisati \"te su na temelju ispita državne mature prvi put upisali prvu godinu studija\".\nTočka 2. - \"koji su u akademskoj godini za koju se dodjeljuju stipendije stekli najviše 120 ECTS bodova na studijskome programu\" znači li to: da su stekli najviše 120 ECTS-a u akademskoj godini za koju se dodjeljuje stipendija ili na studijskom programu (odnosno studiju) na koji su upisani zaključno s akademskom godinom za koju se dodjeljuje stipendija? Ako je uvjet maksimalan broj od 120 ECTS-a na studijskom programu (studiju), a što proizlazi iz kasnije odredbe članak 6. stavka 3., to zapravo znači da pravo na stipendiju mogu ostvariti samo studenti nižih godina studija (posebno kad je riječ o integriranom studiju). Svi studenti koji su ostvarili preko 120 ECTS-a (a postoje studenti koji u dvije akademske godine ostvare veći broj bodova jer polože veći broj npr. izbornih kolegija koji su propisani studijskim programom) ne mogu ostvariti pravo na stipendiju.\nAko je gore navedeno točno, onda nastavak odredbe pod točkom 2. osobe s utvrđenim invaliditetom od 60% i više stavlja u nepovoljniji položaj u odnosu na druge studente jer oni ne mogu ostvariti pravo na stipendiju ako imaju više od 60 ECTS-a, što automatski znači da se smanjuje vrijeme studiranja u kojem ta skupina studenta može ostvariti pravo na stipendiju.\nSmisao odrebe je trebao biti drugačiji...\n\nTekst \"Pri određivanju ostvarenih ECTS bodova uzimaju se samo oni ECTS bodovi koji su ostvareni polaganjem ispita iz predmeta propisanih nastavnim programom studija i koji se ubrajaju u ECTS bodove potrebne za završetak tog studija.\" je trebalo staviti kao novi stavak. \nOsim toga nije jasno što znači pojam \"nastavni program studija\". \nI ono već napisano, što u situaciji kad je student polagao veći broj izbornih kolegija koji su predviđeni studijskim programom i izvedbenim planom nastave, pa ima više od 120 ECTS-a. Pojedini položeni kolegiji mu se neće uračunavati? Trebalo bi to onda izričito napisati."]
[12,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 6.","Stavak 1\nNije jasno na koji način su određeni postotci od ukupnog broja stipendije koje se dodjeljuju za pojedino područje i smatramo da je 10% za područje prirodnih znanosti daleko premalo. Pri određivanju udjela pojedinih područja u stipendiranju bi se, osim broja studenata, trebalo voditi računa i o deficitarnosti pojedinih zanimanja. Naime, studija Mreža visokih učilišta i studijskih programa u Republici Hrvatskoj, koju je krajem 2011. godine objavilo Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje ukazuje na deficitarnost stručnjaka svih prirodoslovnih struka, a osobito matematičara i fizičara. Iste rezultate pokazuju i redovite godišnje analize i prognoze potreba tržišta rada za pojedinim zvanjima u narednoj godini, koje HZZ na kraju svake godine objavljuje u publikaciji Preporuke za obrazovnu upisnu politiku i politiku stipendiranja. Prema preporukama iz prosinca 2013. – 2016. godine, studiji svih struka na PMF-u u većini su hrvatskih regija na listi obrazovnih programa u kojima treba povećati broj upisanih i stipendiranih studenata, a niti jedan nije na listi obrazovnih programa u kojima broj upisanih i stipendiranih studenata treba smanjiti. To se osobito odnosi na nastavničke studijske smjerove, pri čemu treba imati na umu da se svi nastavnički studijski smjerovi STEM-a nalaze u području prirodnih znanosti. Stoga bi postotak stipendija koje se dodjeljuju području Prirodnih znanosti trebalo povećati barem na razinu područja Biotehničkih znanosti i Biomedicine.\n\n\nStavak 4\nKao kriterij za izradu rang-liste za prvu godinu studija, osim prosjeka ocjena potrebno je uzeti u obzir i uspjeh na državnoj maturi, budući da su rezultati mature bitno objektivniji od ocjena iz škole."]
[13,"Goran Dubinjak","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 6.","Kao kriteriji dodijela stipendija isključivo se uzima u obzir uspjeh i u jednoj mjeri invaliditet.Ovo nisu socijalne stipendije i razumljivo je da je uspjeh ima primarni značaj,ali ipak sam mišljenja da bi trebalo uvesti i dodatne bodove za siromašnije studente ,kao i za studenta koji ne studiraju u svom mjestu stanovanja.Jasno je svima da neki student možda zbog male prednosti u ocijenama dobije stipendiju,a potrebnija je ipak onome koji ima veče troškove jer živi u drugom gradu,mora plaćati stanovanje,putovanja itd...a samim time mora i puno više truda i skromnosti uložiti da završi fakultet."]
[14,"Greta Terman","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 6.","Članak 6. stavak 5. \"Rang-liste za studente ostalih godina utvrđuju se na način da se broj bodova izračunava na temelju prosjeka ocjena pomnoženog s brojem ECTS bodova ostvarenih u prethodnoj akademskoj godini (koji može biti najviše 60) podijeljeno s umnoškom prosjeka ocjena svih studenata područja u prethodnoj akademskoj godini i 60 ECTS bodova.\"\nKoliko je teško ili lako izračunati prosjek ocjena svih studenat svih sveučilišta određenog područja u RH? Odsnosno koliko bi u praksi, prema nekim ranijim pokazateljima, za to trebalo vremena?"]
[15,"Greta Terman","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 6.","U članku 6. stavku 4. iza dijela teksta \"Rang-liste za prvu godinu utvrđuju se na način da se broj bodova izračunava na temelju prosjeka ocjena\" trebalo bi prije nastavka možda dodati riječ \"studenta\"."]
[16,"Greta Terman","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 6.","Članak 6. stavak 1. tekst: \"koje se za određeno razdoblje dodjeljuju\" je nejasna. Zamjeniti ga tekstom \"predviđenih za pojedinu akademsku godinu na sljedeći način\"."]
[17,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 7.","Stavak 2\n1) Mislimo da bi broj članova povjerenstva iz redova nastavnika trebao biti veći od ukupnog broja studenata. Prijedlog je da budu dva člana predstavnika studenata, dva predstavnika Rektorskog zbora i jedan predstavnik Vijeća veleučilišta. Također, predstavnici studenata ne mogu biti tražitelji niti korisnici stipendije.\n 2) U Stavcima 2 – 8 postoji pogrešna numeracija stavaka koji se odnose na ovaj članak."]
[18,"Greta Terman","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 7.","Broj članova Povjerenstva predviđen člankom 7 Pravilnika je prevelik.\nTko je predsjenik Povjerenstva - kako se bira i koja je njegova posebna zadaća?\nKroz cijeli članak je navedena kriva numeracija stavaka u tekstu: \"(2) Povjerenstvo iz stavka 2. ovoga članka ...\", \"(5) Studenti u roku od pet (5) dana od dana zaprimanja obavijesti iz stavka 5. ovoga članka ...\", \"(6) Nakon isteka roka iz stavka 6. ovoga članka, Povjerenstvo izrađuje rang-liste iz članka 6. ...\" itd.\nČlanak 7 stavak 9. - kako se obavješatavaju studenti? \nČlanak 7 stavak 10. \"Studenti pravo na dodjelu državne stipendije stječu nakon prihvaćanja Uvjeta stipendiranja. Prihvaćanje Uvjeta stipendiranja smatra se činom sklapanja ugovora.\" - kako student prihvaća Uvjete stipendiranja i na taj način sklapa ugovor? Logično bi bilo da se Uvjeti stipendiranja prihvaćaju sklapanjem (potpisom) ugovora, a ne obratno, posebno u situaciji kad nije navedeno kojim činom je student prihvatio Uvjete stipendiranja, niti kako je obaviješten da je ostvario pravo na dodjelu stipendije.\nČlanak 7. stavak 11. \"Ako student u roku od pet (5) dana od dana slanja obavijesti..\" - koliko obavijest (za koju se ne zna kako se dostavlja) putuje do studenta, što ako student istu ne primi u roku od 5 dana?"]
[19,"Goran Dubinjak","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 8.","članak 8 st 3 .omogućuje ostvarivanje stipendije iako student dobija drugu stipendiju,ako je pri tom obustavi.\nneki studenti ostvaruju lokalne ili neke druge stipendije manjeg iznosa i u redu je da im se omogući prelazak na povoljniju.\nMeđutim ,često ili skoro uvijek u natječajima za stipendije stoji u formularima pitanje ili potvrda da nemate drugu stipendiju,pa bi to trebalo izbaciti jer može onemogučavati ili zbunjivati studente da ne mogu predati zahtjev,a potpisom ugovora se student upozorava da ne smije imati dvije stipendije."]
[20,"Greta Terman","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 9.","Članak 9. stavak 1. - možda bi bilo bolje iznos stipendije ne navoditi u Pravilniku (jer je ovisno o situaciji, podložan promjenama), već u odluci ministra o broju stipendija.\nStavak 2. - nedostaje riječ IBAN"]
[21,"Greta Terman","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 11.","Riječi klasa i urbroj pišu se velikim tiskanim slovima KLASA: - URBROJ:"]