{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":13,"n_cols":6,"rows_kept":13,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnošću o Nacrtu Pravilnika o uvjetima i načinu ostvarivanja prava redovitih studenata na subvencionirano stanovanje"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Maja Kolar","NACRT PRAVILNIKA","Poštovani, \nželjela bih se osvrnuti na PRILOG II, tj. dodjelu bodova za smještaj u studentskom domu na temelju težinskog prosjeka. Na primjer,  na prvoj godini medicinskog fakulteta predmet anatomija nosi studentu 24 ECTS-a! To je skoro pa polovica od ukupnog broja ECTS bodova koje student može ostvariti na toj godini. Uvođenjem računanja težinskog prosjeka studentu koji je možda dao sve ostale predmete i s odličnim ocjenama, a anatomiju s dvojkom,  ovom bi se odlukom neopisivo otežao pokušaj da uopće dobi smještaj u bilo kojem studentskom domu. Slična se situacija ponavlja i na drugoj godini kada predmet fiziologija nosi 21 ECTS bod! To je zaista ogromna količina bodova koja bi  u slučaju uvođenja težinskog prosjeka ovisila o samo jednom predmetu.\n\nTakođer, razumijem da je prošle godine ukinuta dodjela dodatnih 300 bodova studentima koji su dali sve predmete u ljetnom roku zbog europskih sveučilišnih igara. Planira li se vraćanje dodjele tih bodova koji su nekima od nas bili vrlo bitni?"]
[2,"Eduard Oštarijaš","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 4.","Poštovani,\n\nstudent sam na integriranom preddipl. i dipl. sveuč. studiju Medicina te bih se želio osvrnuti na stavak 7. članka 4. koji propisuje izračunavanje težinskog prosjeka ocjena. Naime, iako se načelno slažem s računanjem težinskog prosjeka ocjena kao objektivnim mjerilom rada studenta prilagođenom radnom opterećenju, iz iskustva potvrđujem, kao i većina mojih kolega s kojima sam kao studentski predstavnik u kontaktu, da radno opterećenje često ne odgovara broju ECTS-a koji su dodijeljeni nekom predmetu. Tako se često događa situacija da neki kolegij zahtijeva mnogo više ili mnogo manje radnih sati u usporedbi sa satnicom koja bi bila optimalna i prilagođena broju ECTS-a tog predmeta. Stoga smatram da je u ovom trenutku neadekvatno tražiti težinski prosjeka ocjena prilikom računanja bodova za smještaj u studentskim domovima te bih ovim putem također apelirao svim fakultetima da objektivno odrede broj ECTS-a za svaki predmet pa da se onda napokon može uvesti navedeni način računanja prosjeka i posljedično bodova za smještaj. Uvođenje težinskog prosjeka ocjena, koliko god objektivni pokazatelj bio, u ovakvim je okolnostima posve kontraproduktivno, no čim se za to ostvare uvjeti i satnica normalizira, trebalo bi uvesti računanje težinskog prosjeka ocjena. Predlažem da se dotad za smještaj u studentskim domovima uzima u obzir aritmetički prosjek ocjena kao i dosad.\n\nSrdačan pozdrav!\n\nEduard Oštarijaš"]
[3,"Marta Grgat","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 8.","Poštovani,\n\nkao i većina drugih studenata, smatram da korištenje težinskog prosjeka ocjena nije dobar način računanja bodova za dodjelu smještaja, barem ne po trenutnoj raspodjeli ECTS bodova po predmetima, Naime, broj ECTS bodova nikako nije pokazatelj težine samog predmeta na većini fakulteta, posebno kod fakulteta s malo predmeta koji dodjeljuju ogroman broj ECTS bodova jednom jedinom predmetu, kao npr, kod Medicinskog fakulteta. Studentima Medicinskog fakulteta se najčešće samo 4-5 predmeta uračunava u prosjek, a od njih najčešće jedan nosi gotovo polovinu svih ECTS bodova, čime se u loš položaj dovode studenti koji taj jedan predmet iz nekog razloga daju lošije od ostalih. Iako bi težinski prosjek u računanju bodova za dobivanje smještaja teoretski bio pravedniji od aritmetičkog, u praksi on nikako nije bolji pokazatelj truda, rada i uspješnosti studenta, te smatram da bi ga se, barem zasad, ne bi trebalo uvoditi.\n\nTakođer bi se htjela osvrnuti na nepostojanje dodatnih bodova za studente koji cijelu godinu polože na ljetnom roku. Prošle godine je tih 300 bodova maknuto zbog održavanja Sveučilišnih igara koje su skratile ljetne rokove, ali pošto oni ove godine imaju uobičajeno trajanje, smatram da bi se trebalo vratiti barem dio tih bodova. Oni su odličan pokazatelj truda i zalaganja redovnih studenata, te je vrlo nepoticajno kada se takav trud ne nagradi. \n\nLijep pozdrav, \n\nMarta Grgat"]
[4,"Valentina Juraga","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 8.","Poštovani,\nhtjela bih vam skrenuti pažnju na studente Medicinskog fakulteta u Zagrebu. Naime, mi studenti medicine nismo u istom položaju s drugim studentima kada bi se gledao težinski prosjek. Uzmimo za primjer našu prvu godinu gdje u prosjek ulaze 4 predmeta od kojih najveći (anatomija) nosi 24 ECTS-a, a najmanji 8 ECTS-a. Samim time, ako student ostvari ocjenu dobar ili dovoljan iz anatomije, koja je iznimno težak predmet, automatski jako narušava svoj težinski prosjek, a velike predmete s više od 20 ECTS-a imamo skoro na svakoj godini.\nKoliko sam upoznata s nastavom na drugim fakultetima, predmeti nose mnogo manje ECTS-a i više ih ulazi u prosjek što u startu nas stavlja iza drugih pa bi s računanjem težinskog prosjeka za nas bilo još teže dobiti dom. \nKako se mnogo priča da u Hrvatskoj nedostaje liječničkog kadra, mislim da bi bilo poticajno kada bi malo prilagodili natječaj za nas.\n\nTakođer, dodjeljivanje 300 bodova za studente koji su riješili godinu u ljetnom roku je ukinuto prošle godine zbog sveučilišnih igara, što je jasno i opravdano, ali žašto toga nema ove godine? \n\nLijep pozdrav,\nValentina Juraga"]
[5,"Zvonko Grgić","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 9.","Poštovani,\n\nsmatram da treba povećati i broj bodova za studente upisane u više godine studija. Do prošle godine oni su iznosili za studente upisane u drugu godinu studiranja 200 bodova, u treću godinu 300 bodova, u četvrtu godinu 400 bodova, u petu godinu 500 bodova i u šestu godinu 600 bodova. Od prošle godine, a kao i u ovom prijedlogu pravilnika, ovi bodovi su prepolovljeni. Smatram da veća prava za dom trebaju imati stariji studenti sa višim prosjekom."]
[6,"Zvonko Grgić","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 9.","Poštovani,\n\nSmatram da se treba vratiti 300 bodova za sve studente koji su položili sve ispite u tekućoj akademskoj godini ili koji su ostvarili ukupni broj ECTS za tu godinu studija. Uspjeh na studiju treba više cijeniti i nagrađivati."]
[7,"Mateo Štrbić","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 10.","Poštovani,\n\nsmatram da se treba vratiti točka prema kojoj su studenti koji bi položili sve kolegije tekuće akad. godine u ljetnom roku dobili 300 bodova. Ta je odluka bila izbačena u prošlom pravilniku kada su u tijeku bile Europske sveučilišne igre kada studenti nisu mogli položiti sve kolegije u 15 dana što je bilo i logično, a sad bi te bodove trebalo vratiti. Studenti koji su položili sve kolegije u ljetnom roku trebaju se honorirati i poticati.\n\nSrdačan pozdrav,\nMateo Štrbić"]
[8,"Zvonko Grgić","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 12.","Poštovani,\n\nsmatram da se treba vratiti stavak prema kojemu se za svakog nezaposlenog roditelja dobije 100 bodova. U prošlim pravilnicima je ovaj stavak postojao, ali je prije dvije godine maknut. Stariji ljudi koji su nezaposleni jako teško nalaze posao, te smatram da bi ovaj članak trebao i njih obuhvatiti."]
[9,"Zvonko Grgić","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 12.","Poštovani,\n\nsmatram da se stavke 2. i 4. članka 12. moraju malo regulirati. Nije pravedno da netko tko npr. ima 1000 kn po članu obitelji a nema niti jednog brata i sestru dobije 450 bodova po ovom članku, a netko tko ima npr. 4000 kn po članu obitelji, 2 brata i sestru i razvedene roditelje također dobije 450 bodova. Smatram da trebaju postojati ove dvije stavke, ali se trebaju regulirati da se bodovi za brata i sestru i razvedene roditelje dobiju s razmjerom o ukupnim prosječnim mjesečnim prihodima po članu obitelji. Moj prijedlog je da se 150 bodova množi s određenim koeficijentom koji predstavlja ukupni prosječni mjesečni prihod po članu obitelji. Npr. do 500kn 150*2=300 bodova , 500-700kn 150*1,75=263 boda, 700-900kn 150*1,5=225 bodova, 900-1200 kn 150*1,25=188 bodova, 1200-1500kn 150*1=150 bodova, 1500-1700kn 150*0,75=112 bodova, 1700kn-1900kn 150*0,5=75 bodova, 1900kn-65% proračunske osnovice 150*0,25=38 bodova."]
[10,"Josipa Ercegovac","NACRT PRAVILNIKA,\nČlanak 15.","Poštovani,\n\nsmatram da bi studenti koji su stekli kvalifikaciju određene razine ako ponovno upisuju studij te iste razine trebali imati pravo na subvencionirani smještaj, ali pod određenim uvjetima kao npr. da imaju pravo na subvencionirani smještaj samo ukoliko na prvoj godini iste razine novog studija ostvare minimalno 55 ECTS bodova te imaju minimalni prosjek ocjena 4.5 do dana prijave na natječaj za smještaj u studentske domove.  U Republici Hrvatskoj mali je broj onih studenata koji ponovno upisuju studij iste razine, a već su stekli kvalifikaciju na toj razini. No  s druge strane veoma čest je slučaj da studenti odustaju od fakulteta na kojima su se prvotno upisali te upisuju novi fakultet te oni nakon što na novom fakultetu steknu određeni broj ECTS bodova ili s ECTS bodovima s prethodnog studija mogu ostvariti pravo na subvenciju smještaja. Smatram da bi bilo u redu da se onda omogući i subvencioniranje smještaja studentima koji imaju kvalifikaciju, a ponovno su upisali studij iste razine jer takvi studenti  su  već jednom dokazali da izvršavaju sve svoje fakultetske obaveze, a izvršavanjem tih obaveza opravdali financiranje školovanja od strane Republike Hrvatske. Budući da Republika Hrvatska  studentima koji su već stekli kvalifikaciju određene razine na novom studiju ne subvencionira školarine, a iznosi školarina su veoma visoki trebalo bi se omogućiti barem pravo na subvencionirani smještaj takvim studentima zbog socio-ekonomskih razloga. Republici Hrvatskoj svakako je u interesu imati mlade, visoko obrazovane ljude za različita područja  stoga smatram da bi bilo u redu da  Republika Hrvatska  studentima koji žele steći znanja iz  još jednog područja kojim se žele baviti olakša studiranje barem subvencijom smještaja.\n\nSrdačan pozdrav,\n\nJosipa Ercegovac"]