{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":5,"n_cols":6,"rows_kept":5,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Nacrt prijedloga zakona o dopuni Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne i područne (regionalne) samouprave, s Nacrtom konačnog prijedloga zakona "]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Gong"," ",{"$cut":{"chars":16523,"head":"GONG ističe da je Konačni prijedlog Zakona o referendumu koji je bio na dnevnom redu 7. saziva Hrvatskog sabora odlična osnova za uređenje referendumskog zakonskog okvira dok se ne urede ustavne odredbe. http://www.sabor.hr/lgs.axd?t=13&id=78654 \n\nU nastavku donosimo GONG-ove komentare i preporuke.\n\nPrijedlog ustavnih i zakonskih promjena \nza provedbu referenduma\n\n\nZagreb, 09. lipnja 2017.\n\nPravni okvir koji regulira organiziranje i provođenje referenduma u Hrvatskoj jedan je od najzahtjevnijih u Europi  te predstavlja  gotovo nepremostivu prepreku za pokretanje bilo kakvog referenduma od strane građana jer građani moraju za državni referendum u roku od 15 dana prikupiti minimalno 10% potpisa birača od ukupnog broja birača u Hrvatskoj ili cca. 450 000 potpisa!  Tako zahtjevni uvjeti favoriziraju velike, dobro organizirane skupine i organizacije sa snažnom financijskom i masovnom potporom u ljudstvu. \nOsim toga, postoji nekonzistentnost pravnog okvira po pitanju pravila koja vrijede za državni i lokalni referendum, pa je tako trenutno u Hrvatskoj teže pokrenuti i donijeti odluku na lokalnom negoli na državnom referendumu iako se očito radi o odlukama koje se tiču ukupno manjeg broja ljudi te su uvelike komunalnog, a ne općedruštvenog karaktera. Na lokalnom se referendumu odlučuje većinom birača koji su glasali, uz uvjet da je referendumu pristupila većina od ukupnog broja birača upisanih u popis birača općine, grada i županije u kojoj je raspisan referendum. Za razliku od lokalnog, na državnom referendumu se odlučuje većinom birača koji su pristupili referendumu što pokazuje očitu neravnopravnost uvjeta za referendum na državnoj i lokalnoj razini. Postavlja se pitanje zašto za lokalni referendum vrijede stroži uvjeti od onih propisanih za referendum na državnoj razini?\n\nReformski ciljevi i ponuđena rješenja\nCiljevi reforme ustavnog i zakonskog okvira za referendum uključuju povećanje povjerenja građana u izborne i referendumske procese, kao i osiguranje dodatnih mehanizama za sudjelovanje građana u političkim procesima, te povećanje otvorenosti, transparentnosti i pravne sigurnosti izbornog i referendumskog procesa.\n\nPrioritetna pitanja izmjene referendumskog pravnog okvira uključuju:\n- definiranje područja/tema o kojima se ne može odlučivati na referendumu\n- postotak potrebnih prikupljenih potpisa te vrijeme i mjesto (način) prikupljanja\n- potrebna izlaznost ili kvorum za donošenje odluke na referendumu\n- transparentno iskazivanje troškova referendumskih kampanja\n- uređenje pravnog okvira lokalnog referenduma\n\nKako bi postupak pokretanja i provedbe referenduma od strane građana bio koherentan, potrebno je međusobno uskladiti više  parametara – koje nazivamo ključnim točkama, a prikazani su  na sljedećoj shemi. \n\n\n\nPET KLJUČNIH TOČAKA\n1. Postupak prikupljanja potpisa\nIzmjene pravnog okvira vezane uz broj, vremenski period i mjesta prikupljanja potpisa trebaju ići u pravcu lakšeg pokretanja državnog referenduma od strane građanskih inicijativa. \n\n1.1. Broj potpisa:\nPredlaže se uvjet prikupljanja 5% potpisa birača (ili fiksna brojka približna ovom postotku – 200 tisuća potpisa) za državni referendum. \n\nZa lokalni referendum, predlaže se uvjet prikupljanja 5% potpisa birača za jedinice lokalne i regionalne samouprave.\n\n1.2. Vremensko razdoblje prikupljanja:  \nPredlaže se  razdoblje od 45 radnih dana. \n\n1.3. Mjesto (način) prikupljanja potpisa\n\nLokacije za prikupljanje potpisa ne smiju se vezati uz državne i lokalne institucije s obzirom na četiri realna problema u praksi: \na) radno vrijeme i prostorna dostupnost državnih i lokalnih institucija negativno bi utjecali na mogućnost birača da se izjasne o potrebi raspisivanja referenduma (s obzirom da svi zaposleni birači rade u radno vrijeme institucija);\nb) prostorna dostupnost institucija diskriminirala bi birače koji se nalaze izvan direktnog dosega pojedinih državnih ureda, što je posebno izraženo u nizu  ruralnih, gorskih i otočnih područja. Ograničavanje prikupljanja potpisa na lokacije ureda državnih institucija jest i protuustavno, imajući na umu ustavne odredbe o općem "}},"Nije prihvaćen","Nije prihvaćena primjedba da se uz potpis uvede mogućnost navođenja broja osobne iskaznice, umjesto OIB-a, do trenutka dok OIB eventualno ne bude istaknut na službenim identifikacijskim dokumentima.  \nPrimjedba nije prihvaćena iz razloga jer je za provjeru potpisa potreban identifikator, a sukladno Zakonu o registru birača (Narodne novine, broj 144/12. i 105/15) identifikator je OIB ili matični broj građana. (Prema člancima 12. i 13. rečenog Zakona, evidencija birača hrvatskih državljana s prebivalištem u Republici Hrvatskoj, te evidencija birača hrvatskih državljana koji nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj, sadrži, pored ostalog „matični broj građana i osobni identifikacijski broj  (OIB)“, a ne sadrži broj osobne iskaznice.\nNadalje, prema Zakonu o osobnoj iskaznici (NN br.62/15), ne postoji obveza ishođenja osobnih iskaznica hrvatskih državljana koji nemaju prijavljeno prebivalište u Republici Hrvatskoj.  Obveza ishođenja osobne iskaznice propisana je za državljane Republike Hrvatske s prijavljenim prebivalištem u Republici Hrvatskoj. (Člankom 1. stavkom 2. Zakona o osobnoj iskaznici propisano je da hrvatski državljanin koji nema prijavljeno prebivalište u Republici Hrvatskoj može ishoditi osobnu iskaznicu u koju se upisuje podatak o njegovu prebivalištu izvan Republike Hrvatske prema podacima o prebivalištu ispisanim u javnoj ispravi koju mu je izdalo nadležno tijelo države u kojoj ima prijavljeno prebivalište ili odobren boravak. Člankom 3. stavkom 1. istog Zakona propisano je da „pravo na hrvatsku osobnu iskaznicu ima svaki državljanin Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: osoba)“, a stavkom 2 istoga članka propisano je da „osoba s navršenih 18 godina života s prijavljenim prebivalištem u Republici Hrvatskoj mora ishoditi osobnu iskaznicu.)\n\nOstale primjedbe primljene su na znanje. Iste se ne odnose na predloženu izmjenu Nacrta prijedloga zakona."]
[2,"Josip Zubac"," ,\nČlanak 1.","Umijesto ovih proceduralnih izmjena zašto zakonodavac ne pristupi istinskoj demokratizaciji društva i omogućavanja većeg sudjelovanja građana u kreiranju lokane, područne ili državne samouprave? Zašto ne racionalizirati kriterije za raspisivanje referenduma? Produžiti mu trajanje smanjiti broj potrebnih potpisa za raspisivanje istog, ili omogućiti prikupljanje potpisa u tijelima lokalne vlasti. Možda uvesti rubrike o kojima bi se građani mogli osobno izjasniti, a vezane su za lokalne politike kroz period od mjesec-dva te rezultatima toga izjašnjavanja (koje se lagano mogu organizirati na način da se u tijelima lokalne vlasti mogu ljudi osobno izjasniti bilo elektronički, dopisno ili na papiru) budu obvezani činioci vlasti na toj razini te moraju provesti rezultate u djelo. Hrvatskoj je dosta kozmetičkih rješenja, dajte nam priliku da sami više odlučujemo o svojim sudbinama.","Primljeno na znanje","Primjedbe se ne odnose na predloženu izmjenu Nacrta prijedloga zakona."]