{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":4,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":69,"n_cols":6,"rows_kept":69,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Javno savjetovanje Prijedloga Niskougljične strategije Republike hrvatske"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"branka genzić-horvat","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","UZOR, Udruga za zaštitu okoliša Resnik, I Resnik 48, daje na Strategiju niskougljičnog razvoja RH za razoblje do 2030. s pogledom do 2050. slijedeće primjedbe:\nBez Energtske strategije RH vrlo je teško predvidjeti scenarije i projekcije  niskougljične strategije RH za opisano razdoblje. Izolirano prikazivanje ovog aspekta ne vodi cjelovitom planiranju razvitka RH. Arbitrarnim utvrđivanjem postotaka i udjela pojedinih energenata u ukupnom sagledavanju i projekcijama,  dovodi u pitanje cjelokupnu vrijednost i vjerodostojnost ove Strategije. \nIako se deklarativno poziva na cirkularnu ekonomiju, posebno u segmentu gospodarenja otpadom, te nabraja hijerarhijske prioritete gospodarenja otpadom, Niskougljična strategija predviđa izgradnju kogeneracijskih postrojenjana na krutu biomasu, te kruti komunalni otpad i mulj iz postrojenja za obradu otpadnih voda, sve u cilju „proizvodnje električne i toplinske energije“! I ne samo da predviđa kao opciju, nego u predviđa i njeno povećanje postotnog (brojčanog) udjela i porast kogeneracija na otpad u planiranom razdoblju! To je upravo kontradiktorno ciljevima cirkularne ekonomije! Tako ni ova strategija nije ostala imuna od loših utjecaja na objektivni prikaz i potrebe RH, već upravo suprotna sama sebi i ciljevima koje bi trebala ostavarivati, nesumnjivo u segmentu gospodarenja otpadom, niskougljičnom razvoju i odredbama Pariškog sporazuma. Ovakav stav zauzet u prijedlogu Niskougljične strategije suprotan je i Planu gospodarenja otpadom RH, budući pretpostavlja proizvodnju goriva iz otpada, u velikim centrima za gospodarenje otpadom, što je suprotno i s usvojenim planom gospodarenja otpadom RH.\nStrateška studija procjene strategije na okoliš ovo pitanje ne obrađuje na odgovarajući način.\nBiomasa, otpad, niti mulj iz pročistača otpadnih voda nisu CO2 neutralni, stoga ih treba brisati iz strategije, te zastati s njenim donošenjem do završetka izrade Energetske strategije RH, budući ove strategije moraju biti usklađene. \nHvala.","Primljeno na znanje","Vezano uz pitanje vjerodostojnosti NUS-a: NUS nije izolirano planiranje , upravo suprotno, to je cjelovit pristup, kojim se ne sagledava samo energetika, već i ostali sektori gospodarstva. Ne radi se  arbitrarnom uvođenju postotaka pojedinih energenata, u Zelenoj i Bijeloj knjizi opisan je metodološki postupak i modeli za utvrđivanje scenarija. Predložena rješenja su stručno utemeljena, napravljene su opširne analize i modeliranje energetskog sustava. \n- u dijelu neposredne potrošnje energije (za dodatne informacije: Pukšec, T.,  Vad Mathiesen B., Duić, N., Potentials for energy savings and long term energy demand of Croatian households sector, Applied Energy, Volume 101, January 2013, Pages 15–25; Pukšec, T.,  Krajačić, G., Lulić, Z., Vad Mathiesen B., Duić, N., Forecasting long-term energy demand of Croatian transport sector, Energy, Volume 57, 1 August 2013, Pages 169–176, Irsag, B., Pukšec, T., Duić, N., Long term energy demand projection and potential for energy savings of Croatian tourism–catering trade sector, Energy, Volume 48, Issue 1, December 2012, Pages 398–405), \n- u dijelu energetskih transformacija gdje su primijenjeni kompleksni modeli (Plexos i EnergyPlan) za simulaciju i optimiranje razvoja elektroenergetskog sustava te integraciju s toplinarstvom i prometnim sustavom, \n- model LEAP prepoznat je kao globalno priznati alat u integrativnom modeliranju te je korišten za integraciju svih rezultata te izračune emisija stakleničkih plinova, analizu resursa, izračun emisija nestakleničih plinova, izračun utjecaja na zapošljavanje te integriranu analizu troškova i koristi.   \n\nVezano uz kogeneraciju: Sukladno aktualnoj Strategiji energetskog razvoja Republike Hrvatske (NN 130/09), Akcijskom planu za OIE do 2020. godine (MINGO, 2013) te Tarifnom sustavu za proizvodnju električne energije iz OIE i kogeneracije (Narodne novine, br. 133/13, 151/13, 20/14, 107/14 i 100/15) sklopljeni su ugovori za izgradnju postrojenja do 2020. godine. NUS predviđa nastavak rada predmetnih postrojenja te daje smjernice za značajno manji porast nakon 2020. godine, prvenstveno ovisno o dostupnosti resursa, troškovnoj konkurentnosti te popratnim koristima ovakvih postrojenja.\nU mjerama uključenima u scenarij NU1 sektora gospodarenja otpadom, u potpunosti je uključena provedba smjernica definiranih redom prvenstva gospodarenja otpadom te uspostava cjelovitog sustava gospodarenja otpadom u RH, sukladno ciljevima EU direktiva i Akcijskog plana EU za kružno gospodarstvo, što je usvojeno Zakonom o održivom gospodarenju otpadom (NN 94/13) i Planom gospodarenja otpadom Republike Hrvatske za razdoblje 2017. - 2022. godine (NN 3/17). Scenarij NU1 sektora gospodarenja otpadom ne uključuju mjere energetske oporabe otpada, osim mjere kojom se predviđa korištenje bioplina za proizvodnju električne energije i topline, što je usklađeno sa smjernicama Plana gospodarenja otpadom. Prema primjerima visokorazvijenih EU zemalja, recimo Njemačka, određene vrste i količine otpada mogu se najučinkovitije energetski oporabiti, što nije u potpunosti isključeno niti u RH, kako je i naznačeno Planom gospodarenja otpadom (Tablica 15, Mjera 1.4.6. Planiranje energetske oporabe).\n\nVezano uz segment gospodarenja otpadom: Vidjeti prethodni odgovor. Scenariji sektora gospodarenja otpadom usklađeni su sa smjernicama definiranima Akcijskim planom EU o kružnom gospodarstvu te ostalom EU i nacionalnom legislativom, u mjeri koliko je to bilo moguće, ovisno o nacionalnim osobitostima RH, razvijenosti sustava gospodarenja otpadom u RH, potrebom za usvajanjem podzakonskih propisa u cilju učinkovite provedbe mjera, uspostave funkcionalnog i ekonomski isplativog sustava, uz planiranje kvalitetno upravljivog sustava na razini države te poticanje međusektorske suradnje (prehrambena industrija, poljoprivreda, šumarstvo, …).\n\nDa li je nešto neutralno ili nije kad se govori o biomasi, ovisi o tome je li produkcija biomase veća ili manja od njezine upotrebe za različite namjene, energetske potrebe i drvne proizvode."]
[2,"Miroslav Mesić","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","Komentari na Poglavlje 7.2. Proizvodnja električne energije i topline:\n1. Porast potrošnje elekrtične energije po godišnjoj stopi od 0,8-1,2 % s obzirom na sve utjecajne faktore nije realan, a time i zaključci i koraci koji se temelje na toj pretpostavci.\n2. Iznosi i dinamika integracije sunčanih elektrana sa sadašnjih 48 MW na budućih 1.140 - 1860 MW te vjetroelektrana sa sadašnjih 450 MW na budućih 1.520 – 2.000 MW do 2030. godine također nisu realni.Takva integracija zahtijevala bi odgovarajuću infrastrukturu (regulacijske elektrane, mreža) koja realno ne može slijediti predloženu dinamiku integracije predmetnih elektrana.Razlozi za to su komplicirane i duge procedure pripreme izgradnje, dugotrajno rješavanje imovinsko pravnih odnosa, te osiguranje financiranja investicija. Ukoliko bi se na državnoj razini utvrdio prioriotet i osigurala pravodobna priprema navedene infrastrukture, predložena integracija razmatranih OIE uz ostale potrebne preduvjete mogla bi si smatrati realnom. Isti komentar vrijedi i za razdoblje do 2050. godine\n3. Kao mjerodavni podaci za predvidivi izlazak iz pogona proizvodnih kapaciteta, dinamiku integracije vjetroelektrana i predviđenih investicija u prijenosnu mrežu do 2026. godine mogu se koristiti podaci iz javno objavljenog aktualnog Desetogodišnjeg plana razvoja HOPS-a.\n4. U dosadašnjoj integraciji OIE u hrvatski EES nedostajala je jasna prethodna strategija koja bi unaprijed definirala obuhvat, te tehničke, financijske, zakonske i regulatorne preduvjete nužne za namjeravanu integraciju OIE. Temeljem dosadašnjih iskustava danas je moguće sagledati sve aspekte i uvjete potrebne za uspješnu integraciju OIE te u ovom dokumentu uz sve prethodno  posebno naglasiti da ona ima svoju visoku cijenu ali i brojne koristi za društvo.\n5. Posebnu pozornost u strategiji treba posvetiti pitanju sigurnosti opskrbe kupaca električnom energijom i to s aspekta dostanosti proizvodnih kapaciteta, mogućnosti uvoza i razvoja tržišta i posebno kriznih stanja ograničenog uvoza električne energije u uvjetima velikog manjka električne energije na tržištu.","Primljeno na znanje","1. \nZa modeliranje neposredne potrošnje energije razvijeni su detaljni 'odozdo-prema-gore' modeli (engl. 'bottom-up') za sektore neposredne potrošnje (za više informacija: Pukšec, T.,  Vad Mathiesen B., Duić, N., Potentials for energy savings and long term energy demand of Croatian households sector, Applied Energy, Volume 101, January 2013, Pages 15–25; Pukšec, T.,  Krajačić, G., Lulić, Z., Vad Mathiesen B., Duić, N., Forecasting long-term energy demand of Croatian transport sector, Energy, Volume 57, 1 August 2013, Pages 169–176, Irsag, B., Pukšec, T., Duić, N., Long term energy demand projection and potential for energy savings of Croatian tourism–catering trade sector, Energy, Volume 48, Issue 1, December 2012, Pages 398–405), te su ugrađeni u integrirani obračunski model energetskog sustava Republike Hrvatske koji je razvijen u softverskom paketu LEAP (za više informacija: https://www.energycommunity.org/default.asp?action=introduction).   \nTakav model omogućuje simulaciju prodora različitih tehnologija i mjera,  a projekcije neposredne potrošnje električne energije proizašle kroz modeliranje mjera u sektorima neposredne potrošnje metodološki temeljeno u znanstvenim radovima iznad. Modeliranje uključuje mjere koje utječu na smanjenje potrošnje električne energije kao što su povećanje učinkovitosti kućanskih uređaja, povećanje učinkovitosti rasvjete, ali i mjere i okolnosti koja utječu na povećanje potrošnje električne energije, kao što su gospodarski rast, razvoj električnih vozila, rast broja klimatizacijskih uređaja, rast broja dizalica topline itd.\nPolazni podaci i pretpostavke trebaju se uklopiti u predviđanja, projekcije i scenarija Europske unije, Republika Hrvatska ne može se promatrati izdvojeno. Makroekonomske varijable preuzete su iz smjernica Europske komisije za izradu projekcija koje se temelje na EU Referentnom scenariju 2016. (niz projekcija nalazi se u popratnom dokumentu -NUS komentari)\n2.\nU samom pitanju već je dan odgovor. Niskougljična strategija rađena je uz pretpostavku da će do 2030. godine Republika Hrvatska preuzeti dijelove najbolje prakse za integraciju varijabilnih obnovljivih izvora energije koja je trenutno dostupna u svijetu ili je u planu razvoja. Prije svega tu se smatra slobodno tržište regulacijskom energijom, recimo moglo bi po uzoru na Nord Pool, zatim uključivanje svih tehničkih raspoloživih kapaciteta unutar zemlje u regulacijska tržišta po ekonomskom opravdanom principu, uključivanje svih prekograničnih kapaciteta u transparentna tržišta električnom energijom, integracija elektroenergetskog sektora sa centraliziranim toplinskim sustavima, proizvodnjom toplinske energije te transportnim sektorom u svrhu naprednog upravljanja potrošnjom električne energije i proizvodnjom iz varijabilnih OIE. Na posljetku NUS razmatra u nekim scenarijima i razvoj reverzibilnih hidroelektrana i baterijskih sustava, a koji će se graditi ukoliko budu ekonomski i ekološki opravdani. Sve pretpostavke za integraciju varijabilnih OIE ne izlaze iz okvira standardne EU politike te nema zapreka da ih Republika Hrvatska, kao članica EU, ne ostvari do 2030. odnosno 2050. godine.        \n3.\nPrema članku 30., stavku 35. Zakona o tržištu električne energije (NN 22/13 95/15, 102/15), Desetogodišnji plan razvoja prijenosne mreže treba biti usklađen sa Strategijom energetskog razvoja Republike Hrvatske. Prema članku 74.a, stavku 8. Zakona o zaštiti zraka (NN 130/11, 47/14, 61/17) razvojni dokumenti pojedinih područja i djelatnosti moraju biti usklađeni s načelima, osnovnim ciljevima, prioritetima i mjerama niskougljičnog razvoja po pojedinim sektorima utvrđenim u Niskougljičnoj strategiji. Dakle, s obzirom na vremenski horizont i narav Niskougljične strategije, Strategija energetskog razvoja trebat će biti usklađena sa smjernicama Niskougljične strategije, a s time će se trebati uskladiti i Desetogodišnji plan razvoja prijenosne mreže u narednim nivelacijama. \n4. \nKljučni uvidi te smjernice za razvoja EES-a u kontekstu Niskougljične strategije navedeni su u poglavlju 7.2., dok je cjelokupna analiza troškova i koristi dana u poglavlju 8. Niskougljična strategija u dijelu koji se odnosi na integraciju OIE polazi od tržišnog odnosa cijena u budućnosti, analize pokazuju da u godinama nakon 2020. godine neće biti potrebno poticanje proizvodnje električne iz vjetroelektrana i energije iz sunčevih sustava. Daju se smjernice za uklanjanje administrativnih prepreka, a troškovi potrebni za uravnoteženje i troškovi mreža uzeti su obzir. Ovdje se ponavlja, Niskougljična stategija ne propisuje strukturu proizvodnih jedinica u elektroenergetskom sustavu, scenariji NUR, NU1 i NU2 su rezultat optimiranja metodom najmanjih troškova, primjenom različitih polaznih pretpostavki makroekonomskih podataka, troškova goriva, cijene CO2 i mogućih ograničenja.  \nMeđunarodna energetska agencija, kao i Međunarodna agencija za obnovljive izvore energije u svojim izvješćima za 2016. godinu pokazuju da je električna energija iz OIE trenutno najjeftinija energija na tržištu te da je 2/3 instaliranih kapaciteta u svijetu u 2016. godini bilo upravo iz OIE. Troškovi integracije varijabilnih OIE mogu bitni znatno smanjeni ukoliko se elektroenergetski sektor integrira s ostalim sektorima npr. toplinarstvo, transport  što je promatrano u scenarijima niskougljične strategije te je energetski sustav Republike Hrvatske modeliran kroz metode  „Pametnog energetskog  sustava“. Za više informacija vidjeti literaturu koja je navedena u popratnom dokumentu - NUS komentari.\n5.\nSimulacija i optimiranje rada elektroenergetskog sustava provedeno je primjenom modela satne simulacije. Korišten je model PLEXOS koji spada u grupu modela najviše kvalitete za planiranje elektroenergetskog sustava.  Dodatno, provedena je neovisna provjera modelom EnergyPlan, segmentnim vremenskim optimiranjem, i simulacijom kritičnih razdoblja, mjesečnog, tjednog i dnevnog ciklusa. Jedan od scenarija je bio pretpostavka rada u tzv. 'otočnom radu', uz različite pretpostavke hidroloških prilika. Dakle, posvećena je puna pažnja pitanjima sigurnosti opskrbe, simulacijom kritičnih situacija, čak na razini teoretske pretpostavke da nema mogućnosti uvoza električne energije. \nZbog specifičnih uvjeta koje zahtijevaju proračuni sigurnosti dobave energije na različitim područjima elektroenergetskog sustava (n-1 ili n-2 uvjeti u distribucijskoj ili transmisijskoj mreži) sigurnost dobave je razmatrana samo na nacionalnom nivou u modelu EnergyPLAN i nešto detaljnijim zonama koje obuhvaća PLEXOS model. Detaljnije proračune sigurnosti dobave treba izraditi HOPS te svaki operator distribucijskog područja za mrežu u svojoj nadležnosti."]
[3,"MLADEN ŠKRLEC","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","Poštovani,\n\nKao podlogu naše današnje diskusije na panelu Strategije niskougljičnog razvoja Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. s pogledom na 2050. godinu u privitku dostavljamo početnu, vrlo konzervativnu i fragmentarnu procjenu geotermalnog potencijala R. Hrvatske procijenjenog na manjem dijelu odobrenih Istražnih polja i Istražnih prostora danas u portfelju Ministarstva okoliša a sama Velika Ciglena (koju nismo uključili) ima odobrenje za prihvat 20 MWe kapaciteta na HEP-ovu mrežu. \n\n„Geo En“ Energetski institut „Hrvoje Požar“, Zagreb \n(Bošnjak et al; 1998) \n>100 oC 7,2-45,8 MWe do 80 - 50 oC 150-740 MWt \n<100 oC     >65 oC     821 MWt \n\n(Kolbah et al; 2017) \nna novo odobrenim Istražnim Prostorima: \nM.Bukovac, Legrad-1, Kotoriba, Ferdinandovac-1 \ni revizijom prije odobrenog Eksploatacijskog Polja: \nLunjkovac-Kutnjak, \nkonzervativnom procjenom očekuje se instalacija: \n100 MWe \n(što je 2.5% instaliranih kapaciteta u zemlji ili \n29% of NE-Krško) 500 MWt \n\nNa GT ležištima < 1500 m dubine, odnosno na 500 lolokacija \nočekuje se 750-1300 MWt \nOd toga na 400 / 500 lokacija očekuje se >200 000 000 m3/go \npridobivanja ne-konvencionalnog “plina otopljenog u vodi” (što je 5% godišnje potrošnje prirodnog plina u R Hrvatskoj) \n\nVeć ove vrlo konzervativne procjene, na relativno malom uzorku najbolje utvrđenih rezervi, upućuju na mogućnost vrlo supstitucije/nadopune domaćem toplinarstvu na nivou od: 12-26% od godušnje potrošnje prirodnog plina u R Hrvatskoj. \n\nOve procjene GT potencijala za proizvodnu električne struje i potreba tolinarstva, u sjevernoj Hrvatskoj vidimo tek kao \nvidljivi vrh ledene sante. \n7ma međunarodna radionica \"Neogn središnje i istoćne Europe\" Velika, svibanj 28-31, 2017 / Geotermalna Energija d.o.o., Zagreb \n\n\nZa dodatne informacije stojimo na raspolaganju.\n\nS poštovanjem, \n\nMladen Škrlec i Slobodan Kolbah","Primljeno na znanje","U poglavlju 7.2. prepoznat je potencijal za korištenje geotermalne energije za proizvodnju električne energije i topline.  Niskougljična strategija je dala smjernice da se proizvodnja iz geotermalnih izvora i dalje mora poticati, vjerojatno sve do 2050. godine. Ova postrojenja ne mogu se troškovno nositi s drugim tehnologijama, jedino uz vrlo osmišljene projekte različitih korisnika, turizam, daljinsko grijanje itd. Ukupna društvena korist ovakvih projekata može sigurno opravdati njihov razvoj, no njihovu je isplativost moguće jedino provjeriti na razini pojedinačnog projekta."]
[4,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","• dodati kratice koje nedostaju u Popis kratica (u zagradi je naveden broj poglavlja/ potpoglavlja u kojima se kratica pojavljuje):\no LRTAP- Konvencija o daljinskom prekograničnom onečišćenju zraka (2.)\no UNEP-Program Ujedinjenih naroda za okoliš (3.3.2.)\no INDC-Intended Nationaly Determined Contributions (3.3.1.)\no IEA-Međunarodna agencija za energiju (3.4.)\no NUR-referentni scenarij (6.2.)\no NU1-scenarij potpune tranzicije (6.2.)\no NU2-scenarij snažne tranzicije (6.2.)\no WEM-With Exisiting Measures (6.2.)\no WAM-With Additional Measures (6.2.)\no CTS-centralni toplinsku sustav (7.2.1.)\no NE-nuklearna elektrana (7.2.1.)\no SUMP-Planovi održive gradske mobilnosti (Sustainable Urban Mobility plan) (7.5.2.)\no MSR-Mehanizam održavanja stabilnosti tržišta (Market Stability Reserve)\no ESI- Europski strukturni i investicijski fondovi\no EFSI-Europski fond za strateške investicije\no CEF-Connecting Europe Facility, Fond za povezivanje Europe\no EEPR-European Energy Programme for Recovery, Europski energetski program za oporavak\no EEEF-European Energy Efficiency Fund, Europski fond za energetsku učinkovitost\no ERDF-Europski fond za regionalni razvoj\no EAFRD-Europsko poljoprivredni fond za ruralni razvoj\no EMFF-Europski fond za pomorstvo i ribarstvo\no ECF-Europski kohezijski fond\no ESF-Europski socijalni fond\no EFSU-Europski fond za strateška ulaganja\no EIB-Europska investicijska banka\no ETC-Europska teritorijalna suradnja\n\n3. Međunarodni kontekst i politika Europske unije\n\n3.2. Relevantnost klimatski promjena za Republiku Hrvatsku\n\n- U ovom poglavlju citira se Europska komisija tj. izvješće vezano za poplave 2014. godine, a u prijevodi se navodi „. Došlo je do pada mreže za opskrbu električnom energijom....“\n\nKomentar: Iako se radi o citiranju izvješće, nepretan prijevod ne bi se trebao nači u Strategiji NU jer što zapravoznači „pada mreže za opskrbu električnom energijom“? je li se srušio stup sa žicom ili je došlo do prekida u opskrbi električnom energijom.\n\nPrijedlog novog teksta\n\n- Predlaže se promijeniti ili brisati navod: „Mogućnosti proizvodnje energije iz obnovljivih izvora energije“ posebice hidroelektrana, vjetroelektrana i sunčanih elektrana, će se mijenjati ovisno o klimatskim promjenama“ s obzirom da će one ovisiti o energetskom potencijalu, unapređenju tehnologija i konkurentnosti proizvodnje iz navedenih izvora, a ne izravno o klimatskim promjenama.\n\n4.6. Vizije za 2050. godinu i prepoznate potrebe po sektorima\n\n- U ovom poglavlju navode se vizije po sektorima, no kao i u komentaru za poglavlje 3.4. treba uzeti u obzir da „. Scenariji ove strategije ne prognoziraju što će biti već određuju što bi mi željeli da bude.“, no istovremeno se navodi da je ova strategija horizontalna i nadređena sektorskim strategijama, između ostalog i strategiji energetskog razvoja. \n\nKomentar: Navedene činjenice su u kontradikciji jer Strategijom NU se utvrđuju ciljevi koje je potrebno provoditi do 2030. s pogledom na 2050. i oni nisu „želja“ već „obveza“ jer je za očekivati da će sve sektorske strategije preuzeti ciljeve iz Strategije NU kao dokumenta višeg reda. Ovim se dodatno potrjepljuje činjenica da je ciljeve (INDCs) potrebno određivati u skladu s karakteristima Hrvatske (BDP, emisije, postojeći OIE, demografija itd.) – realno u odnosu na do sada postignuto\n\nPrijedlog novog teksta\n\n- U tablici sektorske niskougljične vizije u dijelu koji se odnosi na energetiku potrebno je izmijeniti tekst pa umjesto navoda „energetska neovisnost i održivost“ predlaže se izmjena u  „konkurentnost, energetska neovisnost i održivost. \nViziju u tablicu za energetski sektor je također potrebno nadopuniti sljedećim tekstom: „- skladištenja električne i toplinske energije, primjena novih tehnologija u prijenosu i distribuciji električne i toplinske energije radi smanjenja gubitaka“\n\nPrijedlog novog teksta\n- U prepoznate potrebe potrebno je dodati - ulaganje u plinsku infrastrukturu  i ulaganje u CTS-ove\n\n6.1.2. Cijene goriva\n\nPrijedlog novog teksta\n- prijedlog je u rečenici gdje se navodi pad cijena plina za 36 % u razdoblju od 2013. do 2015. navesti i sljedeće probleme-cijena plina vezana je za cijenu nafte dok je cijena nafte dijelom određena zbog stvarnog odnosa ponude i potražnje (potražnja je niska zbog slabe gospodarske aktivnosti), a dijelom zbog budućih očekivanja, ali i razne geopolitičke poremećaje (transport nafte zbog geopolitičkih razmirica)\n\nPrijedlog novog teksta \n\n- U poglavljima od 7.2. do 7.9. radi jasnoće i efikasnosti, te mogućnosti praćenja ostvarenja Strategije, uz sve navedene mjere i smjernice (pojedinačno) potrebno je navesti : nadležnost (nadležno tijelo, organizaciju); provedbu (tijelo, organizaciju, energetski subjekt… zadužen za provedbu; te pokazatelje provedbe (kad i kako će se utvrditi / mjeriti je li neka mjera ispunjena i u kojoj mjeri). Točno je da se u poglavlju 10.1.INSTITUCIONALNI OKVIR ZA PROVOĐENJE NISKOUGLJIČNE popisuju institucije i utvrđuju nadležnosti, ali vrlo načelno i isključivo na razini Vlade i ministarstava. Svakako je važno mjere adresirati na puno širi krug dionika\n \n\n7.2.1. Uvidi na temelju rezultata scenarija\n\nPrijedlog novog teksta\n\n• (dodati pod prijetnje)... dugoročno i komplicirane administrativne procedure te ishođenje potrebnih dozvola i odobrenja potrebnih za projektiranje, izgradnju i priključak postrojenja na mrežu boljom usklađenošću svih nadležnih institucija","Prihvaćen","Prihvaća se komentar vezano uz kratice.\nPrihvaća se komentar vezano uz citiranje izvješća EK (3.2).\nVezano uz prijedlog izmjena navoda dajemo objašnjenje kako se misli na mogućnost s obzirom na raspoložive prirodne potencijale i ispravit će se u tekstu.\nVezano uz vizije na 2050.g (4.6): Niskougljična strategija određuje što se želi postići u cjelini, i kako se može postići tranzicija prema konkurentnom niskougljičnom gospodarstvu.  Sektori sami trebaju utvrditi svoje  optimalne putanje s konvergencijom prema onom što okvirno određuje Niskougljična strategija.  Energetska strategija, i sve druge strategije dugoročno imaju isti cilj, moguća su kratkotrajna odstupanja od 'idealnih' putanja koje određuje Niskougljična strategija.\n\nINDC je obveza prema Pariškom sporazumu, a nju iskazuje Europska unija u ime svih država EU. Hrvatska ne iskazuje svoj individualni INDC niti NDC direktno prema Pariškom sporazumu. \n\nPrihvaća se prijedlog novog teksta vezano uz energetsku neovisnost.\n\nDjelomično se prihvaća prijedlog vezano uz ulaganja u plinsku infrastrukturu. U ovom poglavlju iskazuju se vizije po sektorima, utvrđene kroz javne konzultacije na sektorskim radionicama. To su autentični iskazi sudionika na radionicama, autori ne mogu mijenjati  ili dodavati novi tekst.. \nPrihvaća se  primjedba, a tekst će se preurediti tako da je jasno da se radi o autentičnom prikazivanju viđenja različitih dionika, ili će se ovaj dio teksta izostaviti.\n\nPrihvaća se prijedlog vezano uz pad cijena plina.\n\nNe prihvaća se prijedlog vezano uz  nadležnost i provedbu. Naime Akcijskim planom provedbe Niskougljične strategije koji se donosi za petogodišnje razdoblje utvrdit će se nadležnosti, precizni rokovi, indikatori provedbe i ostalo. Tako propisuje Zakon o zaštiti zraka. \n\nPrihvaća se prijedlog vezano uz administrativne procedure."]
[5,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU",{"$cut":{"chars":32760,"head":"0. Generalni komentari na Prijedlog Strategije\n• Strategija NU bi trebala biti usklađena s važećim Strategijama RH, odnosno potrebno je planirati njihovo usklađivanje nakon donošenja NU jer ova strategija ima utjecaje na sve gospodarske grane. Aktualni prijedlog Strategije prostornog razvoja u dijelu koji se odnosi na energetiku nije usklađen s Prijedlogom Strategije NU. Uzevši navedeno u obzir, potrebno je razmotriti da li je razumno usporiti donošenje Strategije NU dok se ne uskladi s ostalim važećim strategijama, aktualnim prijedlozima strategija te planiranim strategijama kao što je strategija energetskog razvoja\n• tekst Prijedloga Strategije potrebno je skratiti na način da se izbjegnu ponavljanja već napisanih dijelova \n• na početku dokumenta potrebno je dodati sadržaj i sažetak\n• iza svakog poglavlja u dokumentu potrebno je dodati sažetak s najvažnijim zaključcima\n• potrebno je numerirati stranice i poravnati tekst s obje strane\n• lektorirati tekst \n• fusnote odnosno objašnjenja pojedinih dijelova teksta prebaciti na dno stranice\n• uskladiti pojmove koji se koriste u dokumentu s pojmovima definiranim važećim zakonskim propisima npr. umjesto „trgovanje emisijama“ koristiti pojam „trgovanje emisijskim jedinicama“ \n• dodati kratice koje nedostaju u Popis kratica (u zagradi je naveden broj poglavlja/ potpoglavlja u kojima se kratica pojavljuje):\no LRTAP- Konvencija o daljinskom prekograničnom onečišćenju zraka (2.)\no UNEP-Program Ujedinjenih naroda za okoliš (3.3.2.)\no INDC-Intended Nationaly Determined Contributions (3.3.1.)\no IEA-Međunarodna agencija za energiju (3.4.)\no NUR-referentni scenarij (6.2.)\no NU1-scenarij potpune tranzicije (6.2.)\no NU2-scenarij snažne tranzicije (6.2.)\no WEM-With Exisiting Measures (6.2.)\no WAM-With Additional Measures (6.2.)\no CTS-centralni toplinsku sustav (7.2.1.)\no NE-nuklearna elektrana (7.2.1.)\no SUMP-Planovi održive gradske mobilnosti (Sustainable Urban Mobility plan) (7.5.2.)\no MSR-Mehanizam održavanja stabilnosti tržišta (Market Stability Reserve)\no ESI- Europski strukturni i investicijski fondovi\no EFSI-Europski fond za strateške investicije\no CEF-Connecting Europe Facility, Fond za povezivanje Europe\no EEPR-European Energy Programme for Recovery, Europski energetski program za oporavak\no EEEF-European Energy Efficiency Fund, Europski fond za energetsku učinkovitost\no ERDF-Europski fond za regionalni razvoj\no EAFRD-Europsko poljoprivredni fond za ruralni razvoj\no EMFF-Europski fond za pomorstvo i ribarstvo\no ECF-Europski kohezijski fond\no ESF-Europski socijalni fond\no EFSU-Europski fond za strateška ulaganja\no EIB-Europska investicijska banka\no ETC-Europska teritorijalna suradnja\no EBRD-Europska banka za obnovu i razvoj\no AIK-Agencija za poticanje investicija i konkurentnosti\no API-Agencija za pravni promet i posredovanje nekretninama\no ISGE-Informacijski sustav gospodarenja energijom\n\n\n1. Svrha, ciljevi i načela (1. poglavlje)\n\nGeneralni komentar (postojeći tekst)\n\n- Unatoč činjenici da se u ovom poglavlju daju kvalitetne polazne postavke za Strategiju NU, cijevi, mjere, vremenski rokovi te procjena potrebnih ulaganja za provedbu mjera u daljnjim poglavljima, ne slijede polazne postavke navedene u nastavku, stoga je prijedlog Strategije NU često kontraditoran, nerealan, ne sagledava svaku mjeru cjelovito i na jedank način (SWOT analize). \n\nKomentar:\nU cilju izrade Strategije NU koja će omogućiti budućnost RH prema načelima održivog razvoja u skladu s gospodarskim, socijalnim, demografskim, ekonomskim i okolišnim karateristikama potrebno je držati se polaznih postavki navednih u 1. Poglavlju kako slijedi:\no proces tranzicije prema niskougljičnom gospodarstvu je kontinuiran i dugotrajan, zahvaća cjelokupno društvo i gospodarstvo, te treba biti promišljen i prilagođen mogućnostima i raspoloživim resursima \no u pogledu međunarodnih obveza Republika Hrvatska podržava načelo zajedničke, ali različite odgovornosti, a u obzir se trebaju uzeti gospodarske i druge nacionalne osobitosti pri određivanju tranzicijskog razdoblja za prijelaz na niskougljično gospodarstvo\no Republika Hrvatska"}},"Prihvaćen",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Odgovor na generalne komentare: NUS uvažava postojeće strategije u mjeri kojoj je to prihvatljivo, s obzirom na postavljene ciljeve niskougljičnog razvoja. NUS daje nove smjerove koje će te sektorske strategije uvažiti u svojim novim izdanjima. Proces usklađivanja će ići postupno, iteracijskim približavanjem. Nije moguće čekati izmjene svih pojedinih sektorskih strategija. Zbog toga je Niskougljična strategija okvirno dokument koji dopušta približavanje sektora 'različitim brzinama'. Potrebno je prihvatiti NUS da bi on imao zakonodavnu snagu djelovanja nad ostalim strategijama. Zakonom o zaštiti zraka i Programom Vlade RH za razdoblje od 2016. do 2020. godine utvrđeno je da se ostale strategije usklađuju s NUS-om, uključivo i energetska strategija. NUS predlaže novu dinamiku planiranja, praćenja i izvještavanja koja je usklađena s potrebama Pariškog sporazuma. \nS obzirom na niz komentara koji se odnose na pitanja usklađivanja sa energetskom strategijom i zabrinutost dionika da bi moglo doći do nekih neusklađenosti,  Ministarstvo zaštite okoliša i energetike je odlučilo da će odgoditi usvajanje niskougljične strategije, dok se ne izradi Energetska strategija. \nPrihvaća se komentar kako tekst treba formatirati.  Što se tiče skraćivanja, o tome će se odlučivati kada bude rađena nivelacija, a nakon izrade Energetske strategije. \nVezano uz komentar na poglavlje 1. daje se slijedeće pojašnjenje kako NUS uvažava postavljena načela:  \n-Kontinuiranost i dugotrajnost: NUS daje snažan naglasak na predvidivost kao ključni faktor za gospodarstvo. To je jedan od rijetkih planskih dokumenata RH koji promatra budućnost do 2050. godine. \n- Zahvaća cjelokupno društvo i gospodarstvo. NUS horizontalna strategija kroz sve sektore gospodarstva. \n- Treba biti promišljen i prilagođen mogućnostima. Analiza troškova i koristi pokazuje da je prelazak na niskougljične scenarije društveno i gospodarski opravdan, koristi postaju veće od troškova  oko 2030. godine, promjenu kursa potrebno je napraviti ranije, da bi bilo moguće postići nisko ugljično društvo u 2050. godini.\nVezano uz komentar međunarodnih obveza RH: \nKlimatsko energetskim okvirom Europske unije do 2030. godine obveze Republike Hrvatske u smislu smanjenja emisije postoje jedinu u okviru ne-ETS sektora (kvote emisije),  što se regulira Uredbom o ograničavanju godišnjih emisija stakleničkih plinova za države članice od 2021. do 2030. godine. NUS postavlja čvrsti cilj samo za te obveze koje su utvrđene regulativom EU, ostalo su indikativni ciljevi, orijentacija za pojedine sektore. Niskougljična strategija pokazuje da se u postavljene pretpostavke cijena CO2 i ostalih parametara, na troškovni učinkovit način može provesti tranzicija po scenariju NU1. NUS ne propisuje striktno mjere za postizanje scenarija NU1, daju se smjernice za 'idealne' putanje.  \n\nRH ne dostavlja direktno NDC Pariškom sporazumu. Svoju solidarnost RH ostvaruje preko zajedničkih ciljeva EU prema Pariškom sporazumu, konkretno to je -40% smanjenja emisije do 2030. godine. Obveze unutar EU, određuju se temeljem BDP-a u odnosu na prosjek, države imaju obveze smanjenja od 0 do -40%, a za Hrvatsku je prijedlogom nove Uredbe o raspodjeli opterećenja po državama članicama određen cilj -7% do 2030. godine, u ne-ETS sektoru, u odnosu na 2005. godinu (Uredba o raspodjeli opterećenja je u prihvaćanju). Kako će Republika Hrvatska doprinijeti zajedničkom cilju EU iskazuje se kroz Nacionalni integrirani energetsko-klimatski plan.\nOpis primijenjene metodologije za određivanje ciljeva dan je u Zelenoj knjizi, a o istom je diskutirano na radionicama.  Za ne-ETS sektor primjena je metodologija koju koristi Europska unija u sklopu Uredbe o ograničavanju godišnjih emisija stakleničkih plinova za države članice od 2021. do 2030. godine. Pored toga primijenjena je metoda određivanja cilja temeljem konvergencije emisije po stanovniku, i metoda konvergencije temeljem emisije po stanovniku korigirano sa BDP-om.  Za ETS sektor smanjenje emisije proizlazi iz cijene CO2 i optimiranja sustava.\nRH će kroz svoj Nacionalni integralni energetsko klimats"}}]
[6,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","Poglavlje 8.2.UTJECAJ NA GOSPODARSTVO ... Utjecaj na gospodarstvo očituje se kroz složene strukturne promjene. S pozitivne strane, rastu ekonomska aktivnost, zaposlenost i inovacije u sektorima koji proizvode čistu energiju, ulažu u energetsku učinkovitost, kao i u dijelovima gospodarstva koji će aktivno sudjelovati u održivom gospodarenju otpadom i kružnoj ekonomiji. S time su povezane i značajne dugoročne investicije koje imaju i multiplikativne učinke. Masovna upotreba energije sunca i vjetra u velikoj mjeri poboljšava vanjsko-trgovinsku bilancu budući da se smanjuje odliv sredstava za uvoz električne energije i fosilnih goriva. S negativne strane, dolazi do određenog rasta troškova energije i s time povezanog pada gospodarske aktivnosti te postupno dolazi do manje zaposlenosti u sektorima i aktivnostima koji koriste tradicionalne tehnologije zasnovane na fosilnim gorivima. ...","Primljeno na znanje","Nije potreban odgovor."]
[7,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","Poglavlje 10.1.INSTITUCIONALNI OKVIR ZA PROVOĐENJE NISKOUGLJIČNE STRATEGIJE \n...\nTreba poticati osnivanje klastera, centara izvornosti i razvoj novih modela udruživanja, javnog, privatnog i znanstvenog sektora, kao i inovativnih oblika udruživanja.  Također treba reafirmirati zadrugarstvo u ruralnim područjima radi pokretanje projekata kogeneracije i trigeneracije u ruralnim područjima na osnovi šumske biomase od privatnih šumoposjednika i otpadnog organskog materijala u poljoprivredi. \n...","Prihvaćen","Prihvaća se, spomenut će se klasteri."]
[8,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","Poglavlje 8.2.UTJECAJ NA GOSPODARSTVO \n...\nUtjecaj na gospodarstvo očituje se kroz složene strukturne promjene. S pozitivne strane, rastu ekonomska aktivnost, zaposlenost i inovacije u sektorima koji proizvode čistu energiju, ulažu u energetsku učinkovitost, kao i u dijelovima gospodarstva koji će aktivno sudjelovati u održivom gospodarenju otpadom i kružnoj ekonomiji. S time su povezane i značajne dugoročne investicije koje imaju i multiplikativne učinke. Masovna upotreba energije sunca i vjetra u velikoj mjeri poboljšava vanjsko-trgovinsku bilancu budući da se smanjuje odliv sredstava za uvoz električne energije i fosilnih goriva. S negativne strane, dolazi do određenog rasta troškova energije i s time povezanog pada gospodarske aktivnosti te postupno dolazi do manje zaposlenosti u sektorima i aktivnostima koji koriste tradicionalne tehnologije zasnovane na fosilnim gorivima. \n...","Primljeno na znanje","Nije potreban odgovor."]
[9,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","Poglavlje 7.7.POLJOPRIVREDA, 7.7.2.Smjernice za niskougljični razvoj \n\n• Očekuje se nastavak penetracije bioplinskih postrojenja na velikim poljoprivrednim farmama, njihovo uvođenje na srednjim gospodarstvima – očekivano 25% ukupnog broja grla svinja, goveda i perad te uz poticanje zadrugarstva i na malim poljoprivrednim gospodarstvima.","Primljeno na znanje","Predviđeno je 20%."]
[10,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","Poglavlje 7.7.POLJOPRIVREDA, 7.7.2.Smjernice za niskougljični razvoj \n\n• Valja poticati zadrugarstvo u ruralnim područjima radi energetskog iskorištavanje otpadnog organskog materijala iz poljoprivrede  (kogeneracije na bazi krute biomase i bioplina)","Prihvaćen","Prihvaća se. Povećanje biomase raspoložive za korištenje u energetici temelji se na boljem korištenju otpadne biomase iz poljoprivrede i biorazgradive komponente otpada. Drvna biomasa za ogrjevne potrebe neće se moći povećavati,  značajnije povećanje ostvarit će se jedino smanjenjem izvoza."]
[11,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","Poglavlje 7.6.SEKTOR OPĆE POTROŠNJE (KUĆANSTVA I USLUGE), 7.6.2.Smjernice za niskougljični razvoj \n\n•Poticanje praćenja energetske potrošnje za poduzeća.","Prihvaćen","To je mjera koja je u implementaciji, ona se nastavlja."]
[12,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","Poglavlje 7.5.PROMET, 7.5.2.Smjernice za niskougljični razvoj\n\n•Ključno je osigurati infrastrukturu za alternativne energente, s naglaskom na urbana područja kako bi se potaknula primjena alternativnih energenata u prvenstveno u javnom gradskom prometu.","Prihvaćen","Točno, to je istaknuto u Strategiji."]
[13,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 7.5.PROMET, 7.5.1.Uvidi na temelju rezultata scenarij a navodi se:\n...\nVozila s pametnim punjenjem, a pogotovo vozila s povratom energije u mrežu u takvoj situaciji se pokazuju kao ključna tehnologija za integraciju visokog udjela varijabilnih OIE, zbog toga što u puno većem broju sati mogu, u trenutku kad nisu u prometu (što je veći dio dana), služiti kao baterija s brzim odzivom. Priključak na mrežu može biti ostvaren sporim punjačem kod kuće (3,5 kW po vozilu), što ne bi imalo značajan utjecaj na povećanje troškova infrastrukture. Ostali punjači s većom snagom i brzinom punjenja morat će biti izgrađeni kako bi se vozila mogla puniti i biti priključena na mrežu, primjerice u javnim garažama ili parkirnim mjestima u blizini radnih mjesta. \n...\nOvo je problematična tvrdnja budući da električna vozila za dulje relacije zbog dugog vremena punjenja baterija nemaju perspektivu (u zadnje vrijeme je koncept zamjene baterija gotovo posve zanemaren). Sve ovo, dakle, vrijedi samo kad je vozilo priključeno na električnu mrežu u garaži ili na parkiralištu te nije prikladno za otvorenu cestu.","Prihvaćen","Tako je, očekuje se da će vozila koja će služiti za regulaciju prvenstveno biti ona na parkiralištima, a ne ona koja se pune brzim punjačima. Može se pojasniti u tekstu."]
[14,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 7.5.PROMET, 7.5.1.Uvidi na temelju rezultata scenarij a navodi se:\n...\nDok dumb charge može biti tehnologija koja povećava potrebe za električnom energijom u razdoblju kad su one smanjene, ali ima energije iz obnovljivih izvora (primjer: vjetar noću) i u tom smislu pomaže integraciji varijabilnih OIE istovremeno smanjujući potrošnju fosilnih goriva u transportu, takvo rješenje nije pogodno za veći udio  varijabilnih OIE u sustavu. \n... \nValja objasniti pojam „dump charge“ i stavita ga pod navodnike.","Primljeno na znanje","„Dumb charge“ je princip nekontroliranog punjenja od strane mreže.  Punionice su ustvari obične utičnice, nemaju nikakvu povratnu vezu s mrežom i ne mogu vraćati energiju u mrežu. U većini slučajeva kontrola punjenja radi se samo od strane vozila."]
[15,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 7.5.PROMET, 7.5.1.Uvidi na temelju rezultata scenarij a navodi se:\n...\nElektrična vozila mogu biti prisutna u vidu više tehnologija: hibridna vozila, hibridna vozila s priključkom na mrežu, električna vozila s priključkom na mrežu bez povratne informacije o stadiju punjenja električna vozila s pametnim punjenjem te električna vozila s pametnim punjenjem i povratom energije u mrežu (tzv. „vehicle to grid“ V2G koncept). \n...\nHibridna vozila ne spadaju u kategoriju električnih vozila.","Djelomično prihvaćen","Hibridna utična vozila „Plug – in hibrid“ u konceptu V2G će svakako spadati u flotu vozila koja pružaju stabilizacijsku uslugu, jer će imati baterije s opcijom povratka energije u mrežu."]
[16,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 7.3. PROIZVODNJA I PRERADA GORIVA, 7.3.2.Smjernice za niskougljični razvoj navodi se:\n...\n•Potrebno je poticati mjere kojima bi se curenje plina prilikom distribucije svelo na minimum\n...\nJe li to od strateškog značaja?","Primljeno na znanje","Smanjenje fugitivne emisije je od velikog značaja; ta se emisija obračunava u sektoru izvan ETS-a, a RH ima u tom sektoru obvezujuću kvotu."]
[17,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 7.3. PROIZVODNJA I PRERADA GORIVA, 7.3.2.Smjernice za niskougljični razvoj navodi se:\n...\n• Potrebno je poticati mjere kojima bi se u potpunosti spriječilo odzračivanje.\n...\nO čemu se ovdje radi? Je li to od strateškog značaja?","Prihvaćen","Umjesto odzračivanje, bolje koristiti izraz otplinjavanje, emisija plina i para u procesnim postrojenjima, i spremištima, kao otpadnog viška ili pri prijelaznim pogonskim stanjima. To je dio fugitivne emisije, značajnog iznosa s obzirom da se radi o metanu koji ima visok staklenički potencijal"]
[18,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE navodi se:\n...\n•Indikativno, instalirane snage obnovljivih izvora energije za proizvodnju električne energije do 2030. godine su (raspon predstavlja razlike između scenarija NU1 i NU2): \n  \nTehnologija za korištenje OIE  Instalirana snaga (MW) \nHidroelektrane (>10 MW)  2600 \nHidroelektrane (≤10 MW)  100-140 \nGeotermalne elektrane  30-40 \nSunčane elektrane  1100-1800 \nVjetrolektrane  1400-2000 \nSnaga elektrana na  biomasu, uključivo otpad  150-200 \nSnaga elektrana na bioplin, uključivo deponijski plin  80-100 \n...\nIndikativne snage za sunčane elektrane i Vjetrolektrane nisko su postavljene s obzirom na činjenicu, kako je to ranije navedeno u komentarima, da su energija sunca i energija vjetra jedini izvori energije kojima RH obiluje i na kojima se može graditi dzgoročni razvoj energetskog sustava.","Primljeno na znanje","Poziciju vjetroelektrana i sunčevih elektrana određuje niz čimbenika, troškovi proizvodnje (nivelirani ukupni troškovi), realno moguća dinamika izgradnje, geografsko prostorni potencijali, potrebna regulacijska snaga za integraciju, sigurnost opskrbe itd."]
[19,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","Poglavlje 7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE, 7.2.2. Smjernice za niskougljični razvoj \n\n•Do 2018. godine potrebno je u potpunosti uskladiti postojeća velika ložišta s Direktivom 2010/75/EU o industrijskim emisijama i provesti sve obveze postojećih ložišta kroz okolišne dozvole. Do 2020. godine počet će proces obnove okolišnih dozvola i primjena novog Referentnog priručnika za velika ložišta. Očekuje se da će se provedbom tehničkih mjera povećati učinkovitost te potaknuti popuna zamjena u korištenju loživog ulja s prirodnim plinom ili OIE u proizvodnji električne energije i topline.\n•Posebnom regulacijom ukloniti prepreku visoke cijene priključka električnih kotlova na mrežu.\n•Potrebno je donijeti program razvoja kojim će se ukloniti prepreke i potaknuti razvoj sunčanih sustava do 2020. godine s ciljem rasta instalirane snage elektrana \n•Analizirati inovativne modele poticanja OIE\n•Povećati kvote za sunčeve elektrane\n•Potrebno je pripremiti natječaje za nove instalirane kapacitete OIE po premijskom modelu.\n•Potrebno je uvesti obvezu izrade petogodišnjih planova modernizacije i izgradnje prijenosne i distributivne mreže usklađeno Integralnim nacionalnim energetskim i klimatskim planom. Planu prethodi studija koja treba razraditi financiranje rezervnih raspoloživih kapaciteta i skladišta, za uravnoteženje proizvodnje i svih dodatnih troškova koji nastaju integracijom obnovljivih izvora u sustav, kao i modele raspodjele troškova između investitora i operatera prijenosnog i distribucijskog sustava. U okviru studije potrebno je ispitati mogućnosti pojednostavljivanja priključenja mikro sustava OIE na mrežu, posebno malih fotonaponskih sustava (ispod 30 KW). Ovo je prioritetna aktivnost, trenutno najveća prepreka za snažnu integraciju.\n•Potrebno je kontinuirano raditi na procjeni potencijala obnovljivih izvora energije, kartiranju potencijala, osobito hitno i detaljno treba obraditi potencijale biomase i odnosa sa LULUCF sektorom.\n•Potrebno je poticati razvoj CTS-a u gradovima koji  imaju razvijen sustav ili mogućnost razvoja sustava. Na temelju Zakona o tržištu toplinske energije (»Narodne novine«, br. 80/13., 14/14., 95/15.), izrađen je Program korištenja potencijala za učinkovitost u grijanju i hlađenju za razdoblje do 2030. godine. Cilj ovog  Programa je, između ostalog, identificirati troškovno učinkovit potencijal za povećanje energetske učinkovitosti, prvenstveno upotrebom kogeneracijskih jedinica, učinkovitih sustava grijanja i hlađenja te upotrebom otpadne topline iz industrijskih postrojenja. Uz sadašnje uvjete investitori ne nalaze motivaciju za nove projekte kogeneracija. Ovo je pitanje potrebno detaljno analizirati i predložiti dinamičko usklađivanje načina poticanja za kogeneracije, ovisno o razvojnim i društveno socijalnim prilikama sredine u kojoj može doći do realizacije projekta. Ovo je prioritetna aktivnost koja se provodi u prvom petogodišnjem planu provedbe Niskougljične strategije. \n•Potrebno je pripremiti projekte za korištenje financijskih sredstava iz Fonda za modernizaciju elektroenergetskog sektora, sredstva će biti raspoloživi prema novoj ETS direktivi od 2020. godine. \n•Potrebno je analizirati i odlučiti o mogućnosti prijelazne besplatne dodjele emisijskih jedinica za modernizaciju energetskog sektora. Treba voditi računa da bi se na taj način ekvivalentnim iznosom smanjili prihodi Republike Hrvatske od prodaje emisijskih jedinica na dražbama ETS-a, a koji su namjenjeni financiranju provedbe mjera u sektorima izvan sustava trgovanja, za koje je odgovorna država.\n•Pripremiti projekte za financiranje javne infrastrukture, javnih energetskih mreža, za financijsko razdoblje strukturnih investicijskih fondova EU za razdoblje 2021.-2028. godina.\n•Potrebno je analizirati mogućnosti primjene inovativnih tehnologija elektroničke valute i razmjene dobara (napr. tzv 'blockchain'), uz razvoj naprednih mreža i olakšavanje razvoja individulanih subjekata koji su kupci s vlastitom proizvodnjom energije.","Prihvaćen","Slažemo se. To se nalazi u Niskougljičnoj strategiji.\nVezano uz korištenje financijskih sredstava: Fond za modernizaciju elektroenergetskog sektora temeljem ETS uredbe uzima se u obzir kao izbor financiranja. \nVezano uz besplatne dodjele emisijskih jedinica: Besplatna dodjela je opcija koju odabire država, Strategija preporuča izradu studija koje će utvrditi opravdanost raspodjele između ETS i ne-ETS sektora."]
[20,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE navodi se:\n...\n•Ukoliko se u tijeku razdoblja do 2030. odluči za put prema niskougljičnom gospodarstvu smjerom scenarija NU2 nakon 2030. godine, što znači i širu primjenu CCS tehnologije,  sve postojeće i nove elektrane trebati će ispitati mogućnost primjene CCS tehnologije. Treba napraviti nacionalnu studiju CCS-a.\n...\nOva strategija treba dati odgovore na ta pitanja!","Primljeno na znanje","Potrebno je napraviti nacionalnu studiju, ali kada politika odluči službeno o razini ambicioznosti u prelasku na niskougljično gospodarstvo."]
[21,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE navodi se:\n...\n•Emisije CO2 iz sektora za proizvodnju električne i toplinske energije nalaze se potpuno  u ETS-u, osim manjih kotlova snage ispod 20 MW. Besplatne jedinice će dobivati toplane, u dijelu isporuke topline za kućanstva i usluge. Jedan dio dodatnih besplatnih emisijskih jedinica moga bi biti raspoloživ u razdoblju do 2030. godine, temeljem nove Direktive o trgovanju emisijom, za sada još nisu poznati mehanizmi raspodjele. \n...\nNije jasno kakva je ovo smjernica!?","Prihvaćen","Preoblikovati u tekstu – pripremiti će se tehničke podloge za raspodjelu na temelju revidirane ETS Direktive."]
[22,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE navodi se:\n...\n•Cilj udjela obnovljivih izvora energije do 2030. godine odredit će se u okviru Integriranog klimatsko energetskog plana do 2030. godine.\n...\nCilj udjela obnovljivih izvora energije do 2030. godine po prirodi stvari stvar ove strategije!","Primljeno na znanje","Strategija daje raspon, a u energetskoj strategiji će se odrediti preciznije ciljevi."]
[23,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE navodi se:\n...\n•Početkom 2016. godine stupio je na snagu Zakon o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji (NN 100/15), potrebno je donijeti podzakonske akte. Nastavit će se poticanje obnovljivih izvora po novoj, premijskoj shemi.\n...\nOvo je već trebalo učiniti po sili zakona i nema nikakve veze sa strateškim promišljanjem!","Prihvaćen","Strategija određuje prioritete za poticanje, principe poticanja i okvirne kvote. Zakon s podzakonskim aktima utvrđuje provedbu."]
[24,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE navodi se:\n...\n•Analizirati inovativne modele poticanja OIE, posebice kroz modele građanske energije iz OIE i izraditi program razvoja prikladan hrvatskim prilikama, s ciljem razvoja projekata OIE s većom participacijom lokalnog stanovništva u vlasničkom, upravljačkom i prihodovnom  pogledu kako bi se proširile koristi poticanja OIE.\n...\nValja objasniti što je to \"građanska energija\".","Primljeno na znanje","Opisano je u Okviru 7.2-4."]
[25,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE navodi se:\n...\nU odnosu na navedene instalirane snage, Niskougljična strategija postavlja snažniji cilj razvoja sunčanih fotonaponskih elektrana.\n...\nZašto ne i drugih vrsta sunčanih elektrana (na primjer sunčane elektrane s koncentriranim zrcalima imaju dvostruko veći stupanj iskorištenja od foto-naponskih elektrana)?","Primljeno na znanje","Zbog cijene. Elektrane s koncentriranim zrcalima su znatno skuplje od fotonaponskih, 3-4 puta, a Republika Hrvatska se nalazi u rubnom području za njihovo uspješno iskorištavanje. S druge strane sunčane fotonaponske elektrane mogu biti integrirane u objekte te sustavi mogu biti malih snaga prilagođeni potrebama svakog kućanstva i pojedinog dijela mreže."]
[26,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE navodi se:\n...\n•Potrebno je donijeti program razoja kojim će se ukloniti prepreke i potaknuti razvoj sunčanih fotonaponskih sustava do 2020. godine s ciljem rasta instalirane snage elektrana kako bi se do kraja 2020. godine došlo do 200-300 MW instalirane snage sunčanih elektrana.\n...\nNije jasno u kojoj je vezi ovaj podatak sa podacima iz tablice 7.2.-1. Da li se ovaj podatak odnosi na sunčane elektrane općenito ili samo na foto-naponske sunčane elektrane?","Primljeno na znanje","U tablici 7.2.1. prikazani su rezultati simulacija, u smjernicama su dane smjernice za instalirane snage koje su zaokružene barem na višekratnik broja 10. \nPodatak se odnosi na sunčane elektrane općenito, no očekuje se da će to biti fotonaponske elektrane."]
[27,"ZELENA AKCIJA","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","Generalni komentari, Zelena akcija\n\nStrategija niskougljičnog razvoja RH je je hvale vrijedan prvi dokument takve širine koji zadaje jasan pravac tranzicije u niskougljično društvo i najavljuje kraj fosilne ere, no postavlja se pitanje političke volje i hitnosti provedbe.\n\nNajveći izazovi u provedbi Strategije biti će promjena u načinu proizvodnje energije, proizvodnje hrane i transportu te kako smanjiti emisije iz tih sektora. U kontekstu posljednjih znanstvenih izvještaja, čak i u scenariju NU2 koji predviđa smanjenje emisija od 80% do 2050. ima prostora za popravke. Primjerice predviđa nastavak rada termoelektrane Plomin 2 do 2040. godine. To je neprihvatljivo jer nakon 2030. godine nema mjesta za postrojenja na ugljen.\nNUR bi trebala biti krovna strategija iz koje proizlaze sve ostale sektorske strategije uz redovit monitoring napretka smanjenja emisija i evaluaciju postignutih ciljeva.\n\nPozitivno je što strategija daje jasne obrise vizije napuštanja fosilnih goriva te prelaska u niskougljično društvo. Strategija prepoznaje te govori o važnosti zelenih poslova i prilikama koje to donosi za gospodarstvo. \nPrepoznaje štednju energije kao ‘novi izvor’ energije. Strategija također pozitivno spominje komunalnu (građansku) energiju te decentralizaciju energetskog sustava za što u Zelenoj akciji smatramo da su uz pitanje vlasništva u energetskom sektoru ključni aspekti pravedne tranzicije.\n\nNegativno je što strategija ostavlja dosta prostora postojećim TE na ugljen (Plomin 1/2) tj. produljuje im životni vijek. Podsjećamo da ugljen koji dolazi u Plomin je uvozni.\nStrategija nepotrebno odgađa veće napore/rezove emisija do 2030. god., potrebna nam je hitna solarifikacija energetskog sektora - ugljen nije energent budućnosti.\n\nStrategiji nedostaje sveobuhvatna vizija Hrvatske 2050. godine u okviru koje se onda pojedini segmenti razrađuju u ovakve dokumente, a ta krovna zajednička vizija osigurava da se segmenti međusobno uklapaju, a ne proturječe. \n\nNa NUS se radi najmanje od 2012. godine, kad je započet rad na Okviru za strategiju niskougljičnog razvoja Hrvatske. S druge strane, na EU razini već početkom iduće godine zemlje članice EK trebaju dostaviti prvi nacrt tzv. Nacionalnog klimatsko-energetskog plana koji se odnosi na razdoblje 2021.-2030. Ako mi sada raspravljamo o NUS na kojoj se radi 3 do 5 godina, možemo li uopće zamisliti da za pola godine isporučimo nacrt takvog plana? Tko će to naručiti, ugovoriti, izraditi i usvojiti u tom roku?\n\nSam dokument je izrazito temeljit, ali u isto vrijeme dosta nepregledan. Smatramo kako je potrebano napraviti puno kraću verziju (10-ak strana) za donositelje odluka.\n\nTakođer iz samog dokumenta nije jasno na koji način i tko će odlučiti koji je najprihvatljiviji scenarij. Zelena akcija smatra da referentni scenarij jednostavno nije opcija jer RH treba preuzeti odgovornost u borbi protiv klimatkih promjena.  Ponavljamo i gospodarsku priliku koju propuštamo sa sve kasnijim djelovanjem. \n\nBitno je da se Vlada zauzme jasan stav te se odluči za ambiciozniji scenarij odnosno scenarij snažne tranzicije i jasno odredi put RH u niskougljično društvo, te hitno prijeđe s riječi na djela.\n\nStrategija govori o 50 - 80 000 ‘zelenih’ radnih mjesta koji se odnose na nove i postojeće koji će biti prekvalificirani. Kako se planira napraviti prekvalifikacija te na koji će način biti uključen sektor obrazovanja? \n\nProces sudjelovanja javnosti - Strategija prepoznaje važnost uključivanja raznih aktera samo što u praksi to nažalost ne funkcionira, tj. fukcionira onoliko da bi se zadovoljio zakonski minimum. Sama javna rasprava nije popraćena adekvatnim prezentacijama za ovako važan strateški dokument, odnosno javne prezentacije nisu održane izvan grada Zagreba iako je ovaj dokument ključan za budući razvoj cijele države.","Prihvaćen","U poglavlju koje govori o ciljevima navedeno je da će se u okviru Nacionalnog integralnog klimatsko energetskog plana odlučiti o najprihvatljivijem scenariju. \nVezano uz sektor obrazovanja: Potrebno je odrediti provedbenim mjerama."]
[28,"HRVATSKA ENERGETSKA REGULATORNA AGENCIJA","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU",{"$cut":{"chars":32764,"head":"U okviru otvorene javne rasprave, na Prijedlog Strategije niskougljičnog razvoja Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. s pogledom na 2050. godinu (u daljnjem tekstu: Strategija) Hrvatska energetska regulatorna agencija (u daljnjem tekstu: HERA) daje mišljenje te primjedbe i komentare kako slijedi:\n\n \nOpće napomene\n\nNAPOMENA 1\n\nSmatramo da bi Strategija trebala sadržavati pregled uloga institucija na čiji će rad izravno utjecati njezina provedba. \nPotrebno je izbjeći koliziju između dokumenata predviđenih Strategijom i dokumenata iz postojećeg zakonskog okvira, kao što su primjerice desetogodišnji planovi razvoja prijenosne i distribucijske mreže, HOPS-a i HEP-ODS-a te izvješća o sigurnosti opskrbe HOPS-a, HEP-ODS-a i ministarstva nadležnog za energetiku itd. Navedeno se odnosi i na desetogodišnji plan razvoja transportnog sustava koji izrađuje PLINACRO, plan razvoja sustava skladišta plina koji izrađuje PSP, plan razvoja terminala za ukapljeni prirodni plin koji izrađuje LNG Hrvatska, te planove razvoja distribucijskog sustava koje izrađuju svih 35 operatora distribucijskog sustava. \nPetogodišnji plan modernizacije i izgradnje prijenosne i distribucijske mreže usklađeno integralnim nacionalnim energetskim i klimatskim planom je nepotreban, jer postoje desetogodišnji planovi razvoja prijenosne i distribucijske mreže. Razvoj mreže je regulatorno pitanje u svim zemljama članicama EU.  \n\n\nNAPOMENA 2\n\nZavršni tekst Strategije svakako bi trebao uzeti u obzir prijedlog Europske komisije pod nazivom „Paketa čiste energije za sve Europljane“.  \n\nNAPOMENA 3\nU Strategiji se razmatra elektroenergetski sustav s umjetno određenim uvozom (npr. u PRILOGU I: OPIS REFERENTNOG SCENARIJA, I.1. ENERGETIKA, Sektor proizvodnje električne energije i topline, točka 5, „U modelu je postavljen cilj da Hrvatska nakon 2030. godine nema uvoza električne energije (osim NE Krško), a da se od 2020. do 2030. godine linearno smanjuje uvoz električne energije.  Dodatno su analizirani scenariji s mogućnošću uvoza električne energije“). \nRazmatranje hrvatskog elektroenergetskog sustava s virtualnim pridruženjem proizvodnje iz nuklearne elektrane NE Krško, bez uvoza, ne predstavlja vjerodostojno stanje u praksi. Naime, nužno je razmatrati konkurentnost instaliranih proizvodnih kapaciteta na teritoriju Republike Hrvatske prema instaliranim proizvodnim kapacitetima zemalja u povezanim sustavima, kao što je nužno razmotriti i potražnju za električnom energijom u povezanim sustavima. \nRepublika Hrvatska se prihvaćanjem pravnog okvira Europske unije odredila prema jedinstvenom energetskom tržištu Europske unije (engl. Internal Energy Market) i povezivanju tržišta dan unaprijed i unutardnevnog tržišta. S druge strane, elektroenergetski sustav u Republici Hrvatskoj obilježen je iznimno visokim uvozno-izvoznim i tranzitnim mogućnostima, s obzirom da je iznos raspoloživog prekograničnog prijenosnog kapaciteta na razini maksimalnog opterećenja hrvatskog elektroenergetskog sustava.  \nPristupom iz Strategije, gdje se u modeliranju ograničava ili umjetno određuje uvoz bez razmatanja instaliranih proizvodnih kapaciteta u povezanim elektroenergetskim sustavima, samo slučajno se može doći do društveno optimalnog, odnosno točnog rješenja prema kriteriju društvenog blagostanja (troškovi, sigurnost opskrbe, okoliš itd.).   \n\nNAPOMENA 4\n\nU Strategiji kao termin se navodi „neposredna potrošnja električne energije“ koja je u 2014. iznosila 53,34 PJ (Tablica I.1-2), što je istovjetno s 14,8 TWh.\nMeđutim, ukupna isporučena električna energija iz prijenosne i distribucijske mreže (s gubicima), kao relevantan parametar za simulacije, iznosila je u 2014. 16,9 TWh, a električna energija isporučena iz mreže krajnjim kupcima iznosila je 14,9 TWh. Ta potrošnja se već u 2015. povećala na 15,5 TWh, odnosno potrošnja s gubicima na 17,63 TWh. \nZa simulaciju je u poglavlju „I.1. ENERGETIKA“, „Sektor proizvodnje električne energije i topline“, točki 2 navedeno „Satni oblik dnevnog dijagrama opterećenja je preuzet na temelju oblika u 2014. godini“. U odnosu na 2014. godinu, u 2015. i 2016. god"}},"Prihvaćen",{"$cut":{"chars":19784,"head":"Vezano uz napomenu 1: \nU poglavlju koji govori o ciljevima navedeno je da će se u okviru Nacionalnog integralnog klimatsko energetskog plana odlučiti o najprihvatljivijem scenariju. \nPrihvaća se komentar; petogodišnji planovi nisu potrebni, ostali navedeni planovi trebaju biti usklađeni i s NUS-om.\nVezano u napomenu 2: \nUzeto je u obzir. \nVezano uz napomenu 3: \nNUS je pretpostavio zadani uvoz električne energije do 30%, s obzirom na činjenicu da na tako dugi vremenski rok, nije moguće obuhvatiti sve čimbenike koji određuju uvoz električne energije. Osim toga u kontekstu NUS-a svaki uvoz znači smanjenu emisiju, pa je to u pogledu CO2 povoljnija varijanta.  Cjelovito sagledavanje ima smisla  pri simulacijama elektroenergetskog sustava  čitave Europe. NUS je dao usporedbu sa europskim referentnim scenarijima, a pretpostavke uvoza u skladu je sa tim scenarijima. Energetska strategija se može baviti vrlo detaljnim analizama takvog tipa.  \nPored scenarija s nametnutim uvozom  sustav se modelira i kao energetski samodostatan gdje postoji određeni efekt „višaka proizvedene energije“ iz VOIE na godišnjoj razini (manje od 5% energije iz njih), koji se mora izvesti. U tom smislu uzeto je u obzir i sudjelovanje na tržištu. \nZbog pada cijena tehnologija OIE te razmjerno velikog potencijala OIE u regiji za očekivati je da će i ostale zemlje znatno povećati instaliranu snagu naročito varijabilnih OIE (sunce i vjetar). Za visoke udjele VOIE vrlo je važno imati zajednička tržišta jer se na većem geografskom području ostvaruje značajno jeftinija integracija. Smatra se da je ekonomski opravdano i tehnički moguće balansirati sustav s godišnjim „viškom proizvedene energije“ iz VOIE od 5% iako će slobodno tržište te prijenosni kapaciteti između regija  odrediti konačnu brojku. Zbog sigurnosti dobave te smanjenja odlijeva ekonomskih sredstva svaka zemlja će nastojati izgraditi vlastite kapacitete, što automatski isključuje ovisnost o uvozu energije te stvaranje velikih viškova. Upravo iz navedenih razloga razrađeni scenariji  u NUS razmatraju situacije s određenim uvozom električne energije te one u slučaju da se sva potrošnja zadovoljava iz vlastitih izvora.   \nZa detaljno planiranje mogućeg uvoza i izvoza potrebno je proračunati scenarije razvoja energetskog sustava čitave Europe s detaljnijim proračunima mreža i energetskih sustava susjednih zemalja. Modeli su dostupni no nisu bili obuhvaćeni projektnim zadatkom za izradu NUS. U slučaju takvog modeliranja optimizacija dovodi do maksimalne instalacije OIE u pojedinoj zemlji s obzirom na mogućnosti izvoza stoga je modeliranje temeljeno na zadovoljavanju potreba uz smanjenje emisija stakleničkih plinova.\nJasno da je pitanje uvoza električne energije potpuno otvoreno i nepredvidivo, ali s druge strane potrebno je sagledati opcije kada nema tog uvoza kao posljedice bilo ekonomskih bilo nekih drugih događaja. Jasno tu se postavlja i pitanje energetske sigurnosti jer ako sukladno željama za stvaranje jedinstvenog tržišta električne energije u EU mi ne bi trebali graditi ništa pa ni proizvoditi iz termoelektrana, a kapaciteta za uvoz imamo dovoljno tada nam i ne treba niskougljična strategija jer emisije se računaju samo s našeg teritorija. Zbog toga je bilo razumno sagledati situaciju kada smanjujemo uvoz i počinjemo sami zadovoljavati naše potrebe. Jasno je da u stvarnosti će pitanje uvoza biti samo čisto ekonomsko pitanja da li uvesti jeftinu električnu energiju ili ne.\nVezano uz napomenu 4: \nKao izvor ulaznih podataka za baznu 2014. godinu korištena je energetska bilanca objavljena u nacionalnom energetskom pregledu Energiju u Hrvatskoj (MINGO, 2015.) te su podaci usklađeni s tamo navedenima. U projekcijama je previđen rast potrošnje električne energije, do čega je i došlo u 2015. godini.\nPosljednji dostupni podaci prilikom izrade bili su iz 2014. godine. U projekcijama su modelirane i promjene koje se očekuju uslijed povećanja broja električnih vozila te je optimiran i rad fleksibilnih potrošača, kao što su električni kotlovi s toplinskim spremnicima za CTS, reverzibilne HE te napredno korište"}}]
[29,"Ured pučke pravobraniteljice","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","Podržavamo napore Ministarstva zaštite okoliša i energetike usmjerene ka uspostavi sustava zaštite okoliša i prirode koji štiti i promiče najviše ustavne vrednote; očuvanje prirode i čovjekova okoliša te omogućuje ostvarivanje prava na zdrav život. U tom kontekstu, Niskougljičnu strategiju smatramo značajnim strateškim dokumentom jer postavlja ciljeve i mjere za smanjenje emisije stakleničkih plinova u razdoblju do 2030. odnosno 2050. godine, a koje se odnose na sustav državne uprave, sve sektore gospodarstva, tj. cjelokupno društvo. Zbog navedenih je razloga izuzetno važan njezin horizontalan karakter i nadređenost ostalim sektorskim strategijama, a što se može postići isključivo intersektorskom suradnjom, uz centralnu koordinacijsku strukturu pri Vladi RH te osiguranu financijsku podršku, uključujući rezervni fond, kako Strategija i predviđa. \nDobro je prepoznat sveobuhvatan utjecaj Strategije na zadovoljavanje osnovnih životnih potreba građana te na različita prava, od stanovanja do rada, obrazovanja i prava na zdrav život, što dodatno potvrđuje nužnost intersektorske suradnje i jake koordinacije no i praćenje stanja ljudskih prava, prvenstveno ranjivih skupina građana kroz okvir energetskog siromaštva. Njezinom prednošću smatramo i prepoznavanje aktivne uloge građana kako u razvoju vlastitih niskougljičnih modela proizvodnje energije, tako i kao aktivnih sudionika u procesima odlučivanja. \n\nPosebice pozdravljamo zadnji opći cilj: Smanjenje onečišćenja zraka i utjecaja na zdravlje, iz razloga jer se samim njegovim isticanjem onečišćenje zraka potvrđuje kao čimbenik koji utječe na ljudsko zdravlje te se dovodi u vezu s korištenjem visokougljičnih modela energetske proizvodnje, a koji se na području Republike Hrvatske koriste kao značajni izvori energije. U tom se smislu čini da Niskougljična strategija, u većoj mjeri nego je potrebno, predviđa i opravdava potrebu za daljnjim radom elektrane na ugljen, odnosno podržava projekte koji povećavaju emisije stakleničkih plinova, zbog čega bi navedeni opći cilj: Smanjenje onečišćenja zraka i utjecaja na zdravlje, mogao ostati tek deklarativne naravi. Jasno je da su potrebna fokusirana i kontinuirana ulaganja u daljnji razvoj svih znanstvenih grana koje mogu doprinijeti smanjenju emisije stakleničkih plinova, kao i da se mora voditi računa o sigurnosti opskrbe energijom, no smatramo da je potrebno precizirati indikatore i aktivnosti koje će doista dovesti do smanjenja emisija, odnosno do ostvarenja zadanih ciljeva. \n\nU kolikoj će mjeri Niskougljična strategija zaista ostvariti svoju primarnu svrhu smanjenja emisije stakleničkih plinova, ovisi i o scenariju za kojeg će se Republika Hrvatska opredijeliti, pri čemu treba imati na umu da je scenarij snažne tranzicije postavljen po uzoru na EU te da preostala dva scenarija ne mogu ostvariti zadane ciljeve smanjenja emisija po uzoru na EU i od ostvarenja kojih RH ne bi trebala odustati, a kako bi se zaista osigurali uvjeti za stalan napredak u prijelazu na niskougljično gospodarstvo i apsolutno razdvajanje BDP-a i emisija, što je također cilj ove strategije.\n\nNiskougljična strategija još je jedna prilika i obveza za uvođenje najviših mogućih standarda zaštite okoliša i ljudskog zdravlja u korist budućih, ali i sadašnjih generacija te bi se i njezinom planiranju, kao i provedbi trebalo pristupiti na isti način.","Primljeno na znanje","primljeno na znanje"]
[30,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE navodi se:\n...\nTroškovi proizvodnje električne energije. Očekuje se porast niveliranih troškova proizvodnje električne energije do 2020. godine za oko 20% u odnosu na 2014. godinu, prvenstveno zbog poticanja OIE prema ugovorima sklopljenim do kraja 2015. godine. Od 2020. do 2030. godine očekuje se stagnacija troškova, dok bi se nakon 2030. godine troškovi mogli smanjiti za oko 10%. Cijena sustava u 2050. godini ovisiti će o konačnom rješenju, ali najpovoljniji se pokazuje scenarij s naprednim korištenjem baterija električnih vozila čime se može osigurati izbjegavanje izgradnje kapaciteta za dio plinskih elektrane koje bi služile za regulaciju. \n...\nNapredno korištenje baterija električnih vozila ima smisla u uvjetima kad ima viškova električne energije (na primjer iz vjetroelektrana). Tada se automobilski baterijski sustav može smatrati kao oblik pohrane električne energije. To je načelno dobar pristup, no postavlja se pitanje koja bi trebala biti uloga plinskih elektrana u uvjetima viškova proizvodnje električne energije iz intermitirajućih obnovljivih izvora energije!?","Primljeno na znanje","Plinske elektrane su i dalje potrebne. One su važne u trenucima manjka proizvodnje iz OIE i ostalih izvora. No primarna uloga plinskih elektrana je visokoučinkovita kogeneracijska proizvodnja za potrebe CTS, industrije i sl."]
[31,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE navodi se:\n...\nElektrane na prirodni plin. Prirodni plin je vrlo važan energent u tranziciji prema sustavima s visokim udjelima varijabilnih OIE, zbog zastupljenosti u kogeneracijskim postrojenjima te sudjelovanju u regulaciji elektroenergetskog sustava. Međutim, u scenarijima s projiciranim rastom cijena energenata i CO 2 , očekivani sati rada plinskih elektrana su ispod financijski poželjnog angažmana, isplativost ovih investicija postaje snažno vezana uz pomoćne regulacijske usluge. U analizi osjetljivosti, u scenariju s 30% nižim cijenama prirodnog plina u odnosu na referentne, njihov angažman postaje znatno veći. Stabilnost cijena prirodnog plina i njegova predvidivost odredit će interes novih ulagača, izgradnja UPP terminala na Krku trebala bi pomoći u tom pogledu. \n...\n\nNije jasno kako bi UPP terminal na Krku trebao poboljšati stabilnost cijene plina i time ojačati interes novih ulagača u elektrane na plin, budući da bi te elektrane trebale biti vezane uz pomoćne regulacijske usluge. Valja napustiti ideju o termoelektranama na plin za pomoćne regulacijske usluge već treba ustanoviti mjere za snažan prodor korištenja energije vjetra i sunca te gradnju svih oblika sustava za pohranu energije.","Primljeno na znanje","Diversifikacija dobavnih pravaca stabilizira cijene goriva. Stabilna cijena, odnosno dugoročna predvidivost je preduvjet za investicijske odluke. Pozicija plinskih elektrana nije unaprijed postavljena, ona proizlazi kao rezultat simulacije rada elektroenergetskog sustava optimiranog na minimum troškova, uz ograničenja emisije stakleničkih plinova.  \nRad elektrana i sustava za pohranu ovisit će o stanju i razvoju tržišta energijom (toplinska, električna , plin biomasa , otpad , bioplin biogoriva, derivati itd) za koje se planira daljnja liberalizacija te transparentnost trgovine zbog digitalizacije u svim sektorima."]
[32,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE navodi se:\n...\nSimulacijama koje su rađene u okviru ove strategije promatrane su i varijante s uvozom električne energije, s pretpostavkom razine uvoza 30% neposredne potrošnje ili 5 TWh godišnje kako bi se poticala troškovno učinkovita domaća proizvodnja i održala sigurnost. \n...\n\nJesu li tim simulacijama obuhvaćene i štete koje nastaju zbog narušavanja vanjskotrgovinske bilance? 5 TWh električne energije je po sadašnjim cijenama je ekvivalentno odlivu od 200 milijuna EUR godišnje.","Prihvaćen","Da, troškovi su obuhvaćeni u analizi troškova i koristi."]
[33,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","Poglavlje 7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE \n...\nOkvir 7.2-3: Prepreke razvoju malih integriranih sunčanih fotonaponskih (FN) elektrana u Republici Hrvatskoj \nPrepreke razvoju malih integriranih sunčanih FN elektrana u Republici Hrvatskoj:\n•  niske kvote za poticajnu cijenu električne energije\n•  visoke i nestandardizirane cijene priključka na mrežu \n•  niska maloprodajna cijena električne energije \n•  nepotpunost zakonskog okvira za krajnje kupce s vlastitom proizvodnjom \n• visoke marže na tržištu opreme \n•  visoki trošak kapitala \n•  nedostatak obrazovanja građana o novoj tehnologiji i modelima poslovanja (zadružni model, ugovor o energetskom učinku itd.) \n•  nedostatak ulaganja u distribucijski sustav i napredne mreže \n...","Djelomično prihvaćen","U komentaru je dodana prva stavka – s obzirom da se ovaj okvir prvenstveno bavi preprekama za tržišni razvoj, ne bi fokus trebao biti na mehanizmima poticaja."]
[34,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","Poglavlje 7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE\n\n... To bi se trebalo ostvariti uz uspostavu sustava tzv. 'net-meteringa' kojim se potiče vlastita proizvodnja, pri čemu treba uzeti u obzir i regulacijske troškove integracije koji trebaju biti izraženi kroz općedruštvenu korist...","Djelomično prihvaćen","Nejasan komentar. Vidjeti odgovor HERA-i vezano za net-metering."]
[35,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE navodi se:\n...\nNiskougljična s trategija postavlja ciljeve porasta korištenja sunčeve energije sa godišnjom stopom od 50 do 100 MW od 2021. do 2030. godine minimalno.\n...\nOvo je izrazito skromno budući da se s takvom stopom rasta ne mogu doseći niti nisko postavljeni ciljevi u tablici 7.2 - 1","Primljeno na znanje","Radi se o minimumima. Ostvarenje ovih iznosa bit će izazov. Strategija uzima u obzir potencijale domaće industrije da učestvuje u ovom pothvatu."]
[36,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE, Tablica 7.2-1: Raspon instaliranih snaga po vrsti elektrana neambiciozno su postavljeni ciljevi s obzirom na činjenicu da su to resursi kojim RH obiluje. Podaci navedeni u tablici nisu u suglasju s proklamiranom vizijom:\n\n... Opskrba energijom biti će sigurnija, gotovo potpuno vlastita, iz obnovljivih izvora i s malim emisijama, a potrošači energije biti će i proizvođači energije...","Primljeno na znanje","Radi se o optimalnom razvoju koji uzima u obzir široki niz faktora među kojima su cijena tehnologija, životni vijek postrojenja, cijene goriva, troškovi razvoja mreže i regulacije itd."]
[37,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","Poglavlje 4.6.VIZIJE ZA 2050. GODINU I PREPOZNATE POTREBE PO SEKTORIMA, odlomak Prepoznate potrebe po sektorima\n\n...\nPrepoznate potrebe po sektorima \nTijekom provedenih konzultacija prepoznate su glavne potrebe za niskougljični razvoj po sektorima: \nEnergetika i industrija: \n•energetska neovisnost i održivost\n•masovna uporaba energije sunca i vjetra \n•primjena raznih oblika pohrane energije\n•razvoj industrije energetske opreme i postrojenja\n•razvoj industrije vozila i opreme za infrastrukturu\n•primjena novih tehnologija(upravljanje potrošnjom, CCS tehnologija, novi obnovljivi izvori)\n•napredne mreže za otkup obnovljive energije\n•jasna strategija razvojai akcijski planovi\n•modernizacija rafinerijaprimjenom učinkovitijih procesa, prenamjenom proizvodnje te primjenom obnovih izvora energije \n•ulaganje u nove djelatnosti\n•ulaganje u istraživanje i razvoj domaćih nalazišta nafte i plina\n•UPP terminal za Republiku Hrvatsku i EU\nPromet: \n•niskougljični gradski i međugradski promet \n•visoka razina javne svijesti o javnom prijevozu te čišćim oblicima prijevoza\n•razvijen željeznički i riječni promet \n•poticaji za vozila na osnovu manje potrošnje fosilnih goriva \n•javni prijevoz u potpunosti niskougljičan \nZgradarstvo: \n•obnova postojećeg stambenog fondaradi povećanja energetske učinkovitosti i korištenja OIE\n•gradnja isključivo niskoenergetskih zgrada, smanjena emisija CO2 \n•podignuta društvena svijest o korištenju i proizvodnji energije u zgradama\n•razvijena industrija i sektor usluga baziran na energetskoj učinkovitosti i obnovljivim izvorima energije\n•masovna primjena dizalica topline\nPoljoprivreda: \n•održivo gospodarenje poljoprivrednim područjima\n•održiva i ekološka proizvodnja \n•primjena mjera - smanjeno korištenje mineralnih gnojiva, uvođenje zelenog poreza na mineralna gnojiva, adekvatno zbrinjavanje organskog gnojiva i korištenje bioplina, unaprijeđen sustav gospodarenja stajskim gnojivom, davanje potpora na osnovi održive proizvodnje i povećanja količine ugljika u tlu, plaćanje poreza na osnovi ugljika u tlu\n•integralni pristup razvoju poljoprivrede\n•samoodrživost u proizvodnji hrane\n• oživljavanje zadrugarstva i stvaranja uvjeta za energetsko korištenje ostataka organskog materijala iz poljoprivrede\nŠumarstvo: \n•održivo gospodarenje šumama\n•povećanje vrijednosti šuma održati ili poboljšati postojeći fond šumskog zemljišta\n•pošumljavanje neobraslog šumskog zemljišta i područja zahvaćenih požarima\n•pošumljavanje brzorastućim vrstama drveća\n• oživljavanje zadrugarstva i stvaranja uvjeta za energetsko korištenje šumskih ostataka kod privatnih šumo-posjednika\nGospodarenje otpadom: \n•smanjenje (izbjegavanje) nastajanja otpada i emisija stakleničkih plinova\n•uspostavljen sustav gospodarenja otpadom\n•sanirana odlagališta otpada\n•potpuna oporaba otpada.\n...","Primljeno na znanje","gdje je komentar?"]
[38,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 4.6.VIZIJE ZA 2050. GODINU I PREPOZNATE POTREBE PO SEKTORIMA, odlomak Prepoznate potrebe po sektorima ne uvažavaju se činjenice kako su energija sunca i vjetra jedini energetski resursu u kojima RH ne oskudijeva te kako je za masovnu primjenu energije sunca i vjetra, osim tradicionalnih oblika spremanja električne energije pomoću reverzibilnih hidroelektrana, valja uključiti i proizvodnju vodika, sintetskih goriva, korištenje latentne topline za pohranu toplinske energije i druge tehnike pohrane energije. U tekstu se spominju \"napredne mreže za otkup obnovljive energije\". Napredne mreže omogućuju, između ostalog, da potrošači električne energije postanu i proizvođači („prosumers“), no to nije jedina uloga naprednih (pametnih) mreža.","Prihvaćen","Ove teme detaljnije su obrađene u poglavlju 7."]
[39,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","Glava 4.SITUACIJA U REPUBLICI HRVATSKOJ, poglavlje 4.1.GOSPODARSKI POKAZATELJI \n\nStrategija se radi za razdoblje do 2030 s pogledom na 2050. Stoga se ne čini smislenim navoditi aktualne gospodarske pokazatelje budući da oni ni na koji način nisu relevantni za strateško promišljanje ovakvog tipa.  Ono što jest relevantno i što treba navesti jest kako su domaći resursi fosilnih goriva ili posve iscrpljeni (ugljen) ili su njihove zalihe pri kraju (nafta i plin) te da je zbog toga RH prisiljena izdvajati ogromna sredstva bilo za uvoz ugljena, nafte i plina bilo za uvoz električne energije, što u velikoj mjeri remeti vanjskotrgovinsku bilancu.","Primljeno na znanje","Vezano za resurse, NUS se poziva na godišnji energetski pregled Energija u Hrvatskoj (MINGO, 2015.) u kojem su navedeni resursi. Tema je obrađena u poglavlju 7.3."]
[40,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju 3.4.OTVORENA PITANJA I GEOPOLITIČKI KONTEKST navodi se sljedeće:\n... Status nuklearne energije ostaje neriješen, ipak vrlo je vjerojatno prema sadašnjim planovima da neće doći do obnove nuklearnih programa, izuzev pojedinačno u nekim državama EU i svijeta...\nNuklearna fuzija se ne spominje.","Prihvaćen","Prihvaća se, dodat će se."]
[41,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","U poglavlju\n3.4.OTVORENA PITANJA I GEOPOLITIČKI KONTEKST \na također i na nekoliko mjesta dalje navodi se riječ \"šejlovi\". Što je to? Da li se to odnosi na škriljce? Što god bilo valja koristiti hrvatski književni jezik.","Prihvaćen","Koristit će se hrvatski naziv – škriljevci."]
[42,"DALIBOR BARBALIĆ","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","Prije bilo kakvog komentara, predlažem SVIMA koji se žele uključiti u ovo Savjetovanje da pogledaju/odslušaju sljedeći video a predlagatelju \"STRATEGIJE\" da razmotri sve navedene ČINJENICE u predmetnom videu.\nCopy - Paste sljedeći link u vašu tražilicu\nhttps://www.youtube.com/watch?v=lc_3XKUnx-8\n\nA ovo kaže akademik Vladimir Paar .... ( Copy -Paste u vašu tražilicu )\nhttps://www.youtube.com/watch?v=t-oTEt5lwj0","Primljeno na znanje","Referentna istraživanja globalne znanstvene zajednice o klimatskim promjenama mogu se naći u okviru Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (engl. Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC). Više informacija na: http://www.ipcc.ch/."]
[43,"Marijan Kalea","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU","Opći dojam: strategija je iznesena zavidno ekstenzivno; dok je Njemačka objavila 15. lipnja 2017. svoju strategiju, prepunu brojčanih vrijednosti i vrlo konciznih tekstualnih formulacija na 81 stranici, mi našu strategiju pišemo na 166 stranica (kada se originalni tekst prebaci u Word); dvostruko više! Ima beskrajno dugih formulacija, prepisivanja odavno poznatoga, nepotrebnog opširnog izlaganja sadržaja raznih obvezujućih dokumenata i mnogo ponavljanja, nabrajanja,… Ne znam hoće li uopće autori to, u cjelini, savjesno pročitati i barem ispraviti raznolike formulacije o istom pitanju ili izostaviti ponavljanja!? U energetičkom smislu ima niz krivo nazvanih pojmova, koji se usput, variraju u svojoj primjeni u istom tekstu (primjerice, naziv „gorivo“ umjesto „oblika primarne energije“ u hidroelektranama, vjetroelektranama, sunčanim elektranama!?). Nužan je sažetak od dvadeset-trideset stranica za one, kojima će to biti predmet njihova usvajanja.","Djelomično prihvaćen","Postoje zahtjevi za proširenjem i smanjenjem teksta. Prihvaća se za ujednačavanje pojmova. Postoji sažetak teksta na 20 stranica, dostupno na: http://www.mzoip.hr/doc/sazetak_niskougljicne_strategije.pdf"]
[44,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU,\n1.SVRHA, CILJEVI I NAČELA","Prijedlog strategije je neambiciozan i nekosistentan tako da proklamirana vizija kako će opskrba energijom biti sigurnija, gotovo potpuno vlastita, iz obnovljivih izvora i s malim emisijama, a potrošači energije biti će i proizvođači energije uopće ne proizlazi iz teksta prijedloga strategije.","Nema odgovora"]
[45,"Berislav Botinčan","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU,\n1.SVRHA, CILJEVI I NAČELA","... \nOpskrba energijom biti će sigurnija, gotovo potpuno vlastita, iz obnovljivih izvora i s malim emisijama, a potrošači energije biti će i proizvođači energije. Prometni sustav biti će intermodalan i integriran, pretežito s električnim vozilima u gradovima.\n...","Nema odgovora"]
[46,"Maja Pokrovac","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU,\n2.PROCES IZRADE STRATEGIJE I METODOLOŠKI PRISTUP","Prema Pariškom sporazumu, EU sada radi na implementaciji Governance system koji će služiti za praćenje svih članica EU i njihovog napretka u ostvarenju preuzetih ciljeva, poglavito do 2030. \nDo siječnja 2018., sve države pa tako i Hrvatska su obvezne dostaviti Planning Act 2030, gdje se u detalje razlaže kako će ostvariti ove ciljeve, a na svakoj je državi onda pojedinačno da to regulira odgovarajućim zakonima, strategijama, pravilnicima i slično.","Primljeno na znanje","Radi se o Integriranom energetsko klimatskom planu koji je predviđen u Strategiji. Prema posljednjim informacijama u okviru pregovora u EU o novim direktivama, očekuje se da će nacrt ovoga plana biti potrebno dostaviti krajem 2018. godine, a konačni plan krajem 2019. godine. Za više informacija: https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-strategy-and-energy-union/governance-energy-union."]
[47,"ZELENA AKCIJA","3.MEĐUNARODNI KONTEKST I POLITIKA EUROPSKE UNIJE,\n3.2.RELEVANTNOST KLIMATSKIH PROMJENA ZA REPUBLIKU HRVATSKU","3.2 Relevantnost klimatskih promjena za RH\nUtjecaj klimatskih promjena na RH bit će puno veći od poplava na koje je stavljen fokus u tekstu. Požari, velike suše, podizanje razine mora, utjecaj na poljoprivredu, turizam, energetiku potencijalna su klimatska realnost u RH već sredinom ovoga stoljeća. \nhttp://www.ipcc.ch/report/ar5/wg2/\nhttps://www.ipcc.ch/pdf/assessment-report/ar5/wg\n3/ipcc_wg3_ar5_summary-for-policymakers.pdf","Nema odgovora"]
[48,"Berislav Botinčan","3.3.STATUS MEĐUNARODNIH KLIMATSKIH PREGOVORA I EUROPSKA STRATEGIJA ZA BORBU PROTIV KLIMATSKIH PROMJENA,\n3.3.3.Strategija Europske unije za borbu protiv klimatskih promjena","Citat:\n\nOkvir 3.3-1: Značaj Pariškog sporazuma\n\nBivša glavna tajnica UNFCCC-a Christiana Figueres, u povijesnom govoru prilikom stupanja na snagu Pariškog sporazuma 5. studenoga 2016. godine je rekla:\n\n„Ovo je sporazum zajedničkog uvjerenja, solidarnosti s najugroženijim državama svijeta, sporazum dugoročne vizije, kojim će obveze novog pravnog okvira postati pokretač za siguran razvoj, za sve države svijeta do kraja stoljeća.“\n\nposve je nepotreban. Aktualna stvarnost pokazuje kako neke države najavljuju istupanje iz Pariškog sporazuma.","Nema odgovora"]
[49,"Marijan Kalea","3.3.STATUS MEĐUNARODNIH KLIMATSKIH PREGOVORA I EUROPSKA STRATEGIJA ZA BORBU PROTIV KLIMATSKIH PROMJENA,\n3.3.4.Ciljevi Europske unije","Nije točan izričaj: „• povećanje udjela potrošnje energije u Europskoj uniji iz obnovljivih izvora za 20%“, nego je trebalo točno reći: „• postizanje udjela potrošnje energije u Europskoj uniji iz obnovljivih izvora od 20%“.","Nema odgovora"]
[50,"Marijan Kalea","4.SITUACIJA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\n4.2.ENERGETSKA STRUKTURA","Tablica 4.2-1\nUmjesto naziva retka u tablici „Obnovljivi izvori“ treba stajati naziv „Ostali obnovljivi izvori“, jer u obnovljive izvore spadaju i – u svojim prethodnim redcima istaknuti – ogrjevno drvo i vodne snage.\nU toj tablici iskazane vrijednosti pod nazivom „Toplina“ odnose se na toplinu dobivenu korištenjem dizalica topline pa bi to trebalo u opasci navesti. Ako se ne navede, čitatelje može zavesti pitanje: kako to da se koristi toliko malo topline, ili kako se uopće koristi toplina u primarnim izvorima energije (osim Sunčeve i geotermalne)!?","Nema odgovora"]
[51,"Marijan Kalea","7.MJERE, SCENARIJI I SMJERNICE ZA NISKOUGLJIČNI RAZVOJ PO SEKTORIMA,\n7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE","Treba razdvojeno prikazati električnu energiju od topline. Ova se točka uglavnom odnosi na proizvodnju električne energije (donekle i – usputno – na toplinu, ali samo proizvedenu u spojenom procesu primjenom CTS) pa bi se tako trebala zvati (7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE), a odvojeno od nje treba dodati novu točku  koja bi se zvala „7.2.a. PROIZVODNJA TOPLINE“ (dakako kod konačne redakcije bi se sve točke nakon 7.2. prenumerirale; bit će 7.3. umjesto 7.2.a. itd). \n\nU toj točki 7.2.a. treba obraditi: \n-proizvodnja topline iz spojenog procesa s električnom energijom (uz primjenu CTS ili iz malih kogeneracija)\n-proizvodnja topline u kotlovnicama (javnim, industrijskim i privatnim)\n-proizvodnja topline dizalicama topline (uz korištenje naglašeno električne energije, a manje plina pri tome)\n-proizvodnja topline kolektorskim korištenjem Sunčeva zračenja\n-proizvodnja topline iz ogrjevnog drva\n-geotermalna proizvodnja topline\n-najvažnije: sniženje potrošnje topline učinkovitijim korištenjem, osobito u zgradarstvu (Nijemci predviđaju da u razdoblju do 2030. godine, svake godine poboljšaju toplinsku izolaciju na 2% zgrada, a već sada su u tom pogledu daleko odmakli).\n\nOko 25 PJ se proizvede topline iz prva tri gore nabrojana načina u Hrvatskoj 2015. godine, iz ogrjevnog drva proizvede se 53 PJ, iz Sunčeva zračenja 0,4 PJ i iz geotermalne energije 1,1 PJ, dakle ukupno oko 80 PJ. Pretpostavi li se da se cjelokupna neposredna potrošnja prirodnog plina ostvaruje pretvorbom u toplinu (procesnu, za grijanje, kuhanje i pripremu tople vode) izlazi da tome treba dodati još 34 PJ, pa se ukupno za toplinski konačni oblik koristi 114 PJ. Neposredna ukupna potrošnja energije bila je 2015. godine 275 PJ, pa toplina predstavlja najmanje 40-tak posto ukupne neposredne potrošnje. Dodamo li tome nepoznatu (ali svakako nezanemarivu) količinu električne energije koja se koristi za procesnu toplinu, pripremu tople vode, kuhanje i grijanje dolazi se na oko 50% neposredno potrošene energije u toplinskom obliku!\n\nKako se toplina ne dade konvencionalno proizvesti drugačije nego sagorijevanjem goriva onda je od presudne važnosti da se njezina proizvodnja promatra izdvojeno, razmatraju li se emisije štetnih plinova. Dakako, nekonvencionalno se proizvodi dizalicama topline, sunčanim kolektorima i izravnim ili kogeneracijskim korištenjem geotermalne energije, a obnovljivo još i korištenjem biomase (odnosno ogrjevnog drva) i bioplina.\n\nNaglašeno treba poticati – u niskougljičnom smislu – korištenje dizalica topline  primjenom električne energije, a ne plina. \n\nU istom smislu treba najnaglašenije poticati primjenu sunčanih kolektora jer se godišnji ritam Sunčeva zračenja slaže s našom obalnom turističkom potražnjom, jer akumulacijom u bojlerima omogućuje odgodivo korištenje akumulirane topline, jer pruža trajno disperzirano veliko domaće zapošljavanje i jer jedan četvorni metar kolektora daje prosječno tri puta više topline nego li četvorni metar fotonaponskih modula. I dizalice topline i kolektore treba investicijski podupirati.\n\nKorištenje topline ogrjevnog drva treba što više uščuvati u ruralnim područjima gdje je ono etablirano, suvremenijom pripremom (peleti, briketi,...) i suvremenijim korištenjem (centralno grijanje u kućama). Ne smije izostati niti orijentacija na korištenje brzorastućih plantaža drva, tzv. kultura kratkih ophodnji – s naglašenim imisijskim djelovanjem, te korištenje bioplina u kogeneracijskoj proizvodnji topline.\n\nNavest ćemo primjere u kojima se – manje-više sporadično – u postojećoj točki 7.2. dodiruje toplina:\n-7.2-1. zamjena elektrootpornog grijanja učinkovitijim sustavima\n-7.2-1. centralizirani toplinski sustavi (CTS) važna su okosnica dekarbonizacije energetskog sustava (to je na ovom mjestu nešto opširnije obrazloženo, valjalo bi staviti u predloženu točku o toplini 7.2.a.)\n-7.2-2. (okvir) primjena dizalica topline za individualno grijanje u ruralnim područjima\n-7.2-2. (okvir) Pri razmatranju CTS-a, za glavnu okosnicu se smatraju sustavi s kogeneracijom i njihovo poboljšanje tehnologijama za spremanje toplinske energije u trenucima kad je električna energija jeftina, i dalje u tom odjeljku\n-7.2.2. Cilj Programa korištenja potencijala za učinkovitost u grijanju i hlađenju za razdoblje do 2030. godine. Programa je, između ostalog, identificirati troškovno učinkovit potencijal za povećanje energetske učinkovitosti, prvenstveno upotrebom kogeneracijskih jedinica, učinkovitih sustava grijanja i hlađenja te upotrebom otpadne topline iz industrijskih postrojenja.\n-7.2.2. Besplatne jedinice će dobivati toplane, u dijelu isporuke topline za kućanstva i usluge. (I  tu je kraj „dodirivanja“ topline u točki 7.2.)","Nema odgovora"]
[52,"Maja Pokrovac","7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE,\n7.2.1. Uvidi na temelju rezultata scenarija","(Donje brojke je moguće naknadno poslati u tablici jer je u komentarima prepoznaje samo kao tekst):\n\nInstalirana snaga elektrana (MW) 2015. 2030. 2050. Sati rada Snaga po NU1 2030. Snaga po NU2 2030. Proizvodnja po NU1 2030. Proizvodnja po NU2 2030.\nukupno 4.787 6.522 - 8053 9.107 – 18.642 h/god MW MW MWh MWh\nNuklearne elektrane 348 348 0 - 500 8000 348 348 2.784.000 2.784.000\nTermoelektrane na ugljen 330 210 – 330 0 7500 210 330 1.575.000 2.475.000\nTermoelektrane na plin 1.140 695 – 945 120 – 1.600 1000 695 945 695.000 945.000\nTermoelektrane na plin sa CCS-om 0 0 0 – 1.100     \nTermoelektrane na ugljen sa CCS-om 0 0 0     \nTermoelektrane na loživo ulje 320 0 0 500    \n     1253 1623 5.054.000 6.204.000\nHidroelektrane 2.095 2.609 2.609 – 3.609 4000 2609 2609 10.436.000 10.436.000\nMale hidroelektrane 36 120 - 140 140 4000 120 140 480.000 560.000\n     2729 2749 10.916.00 10.996.000\nVjetroelektrane 418 1.520 – 2.000 2.200 – 6.720 2500 1520 2000 3.800.000 5.000.000\nSunčane elektrane 48 1.140 – 1.860 3.299 – 6.381 1150 120 1860 1.311.000 2.139.000\n     2660 3860 5.111.000 7.139.000\nElektrane na krutu biomasu 25 140 – 150 170 – 280 7500 140 150 1.050.000 1.125.000\nElektrane na bioplin 27 90 – 100 90 – 120 7500 90 100 675.000 750.000\nElektrane na geotermalnu energiju 0 35 - 40 40 - 50 8000 35 40 280.000 320.000\n     265 290 2.005.000 2.195.000\n        \n    Ukupno 6.907 8.522 23.086.000 26.534.000\n\n1. Da li je  do 2030. moguće instalirati dodatnih 620MW hidroelektrana?   \nZbog ukupnih ograničenja povezanih sa zaštitom okoliša i prirode upitno je da li je realno za očekivati raspoloživost potrebnog prostora za izgradnju HE.\n2. Da bi se instalirao nužan kapacitet vjetroelektrana potrebna je promjena zakonske regulative po pitanju Zakona o zaštiti okoliša i Zakona o zaštiti prirode. Državne institucije zadužene za praćenje stanja u okolišu i prirodi (HAOP i dr.) moraju definirati prostor u kojem je moguće izvesti zahvate izgradnje VE potrebnog kapaciteta i uskladiti sa prostornim planovima. \n3.  Kako bi se instalirao veliki udio VE i SE od 2660-3860 MW nužno je strategijom definirati obvezu izgradnje prateće infrastrukture i usuglasiti ju sa desetogodišnjim razvojnim planovima HOPS-a i HEP ODS-a.\n4.  Za potrebe budućeg sustava uravnoteženja ukupnih novih količina proizvodnih pogona VE i SE nužno je u Strategiji jasno definirati strateški potrebu za prilagodbom postojećih i izgradnjom dodatnih regulacijskih elektrana kako brzih plinskih tako i hidroelektrana. \n5.  Treba se odrediti koliko dodatne snage i kapaciteta reverzibilnih-crpnih hidroelektrana treba izgraditi do 20130./2050. kako bi bili neovisni u opskrbi energijom uravnoteženja i imali zajamčenu sigurnost opskrbe. \n6.  Kod izlaska iz pogona 900MW termoelektrana do 2020. i dodatno 300MW do 2030. treba jasno definirati da nadomjesne elektrane trebaju biti brze plinske visokoučinkovite regulacijske elektrane po mogućnosti opremljene sa toplinskim spremnikom povezane sa CTS-om, u blizini industrije koja ima potrebu za toplinskim konzumom ili je veliki potrošač električne energije.\n7.  Razmotriti mogućnost da domaći resursi fosilnih goriva (a zbog sigurnosti opskrbe) budu prioritetno trošeni kao gorivo za brze regulacijske i back up plinske/dual fuel elektrane do 2050. \n8. Treba jasno definirati plan-kvote za pojedini vid OIE do 2030. (po snazi i kapacitetu) kako bi se mogla planirati dinamika ulaska novih pogona u sustav i isti uskladiti s mrežnim planovima. \n9. Obavezno u Strategiji predvidjeti kontinuitet prelaska postojeće Strategije energetskog razvoja iz 2009. i uskladiti ovu Strategiju sa ciljevima iz energetske strategije poglavito zbog neispunjenja plana izgradnje VE od 1200MW do 2020. Predlažemo da se u novoj Strategiji uvrsti obveza od postojećih kvota proširiti VE za dodatno 450MW i SE za 300MW do 2020. kako bi kontinuitet razvoja OIE bio osiguran. Isto tako omogućiti elektranama na bioplin i biomasu, a povezane su sa industrijskim prerađivačkim kapacitetima da se otvore potrebne kvote do 2020. kroz premijski sustav. \n10. Korištenje i poticanje proizvodnje bioplina i biogoriva mora biti usklađeno s potrebama Strategije energetskog razvoja. Planirati i usvojiti zakonodavstvo koje će omogućiti poticanu proizvodnju bioplina, a isti utiskivati u plinsku mrežu i koristiti na mjestu gdje su instalirane plinske regulacijske elektrane te na taj način osigurati da i regulacijske elektrane budu na OIE tj. bioplin.","Nema odgovora"]
[53,"Luka Predragović","7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE,\n7.2.1. Uvidi na temelju rezultata scenarija","Okvir 7.2-3: Prepreke razvoju malih integriranih...\nOsnovna prepreka je neusklađen zakonodavni okvir koji otežava energetsku preobrazbu (Zakon o energiji, Zakon o tržištu električnom energijom, prateći pravilnici i administrativna ograničenja). Preobrazba u proizvodnji podrazumijeva od malo velikih proizvođača na puno malih potrošača - proizvođača koji su motivirani na vlastitu investiciju. Sada su dovedeni u neravnopravni položaj. Opterećeni su naknadama i „dubokim“ troškovima priključenja koji su namijenjeni izgradnji novih izvora i infrastrukture velikih igrača i ograničenjem slobodnog raspolaganja viškovima  energije na tržištu, visokom cijenom mrežarine iako manje opterećuju EES. Dio energije koju mora preuzeti iz mreže opterećena je tarifnom stavkom za vršnu snagu (15 min snagu) koja je uvedena s istim ciljem. To sve nažalost zakonodavni okvir podržava.  Činjenica je da iz tih nameta nije niti jedna velika elektrana izgrađena a niti bude. Nisu li i ti nameti dio cijene električne energije u Hrvatskoj?\n\nOdnosi se na \"ugljene elektrane prestaju biti dovoljno konkurentne, unatoč relativno jeftinom energentu\"\nZahvaljujući dosadašnjim subvencijama, koje se postepeno ukidaju. Zabluda je da može sekundarna energija (električna) biti jeftina ako do nje dolazite na neučinkoviti način. Cijena je i doprinos u uništavanju eko-sustava i klime.\n\nOdnosi se na \"U analizi osjetljivosti, u scenariju s 30% nižim cijenama prirodnog plina...\"\nPlin kao domaći energetski resurs trebalo bi koristiti isključivo u kogeneracijama a cijena sekundarne toplinske i električne energije trebale bi biti realne bez ekstra profita i skrivenih nameta.\n\nOdnosi se na \"da je jedno moguće rješenje izgradnja nuklearnih elektrana...\"\nMislim da je općenito pogrešan pristup rješavanju energetske problematike. Premalo je ugrađeno svjetskih trendova razvoja tehnologija. O vodiku niti riječi, a vodik je budućnost u energetskoj preobrazbi. PEM tehnologija i visoko učinkovita pretvorba viškova električne energije u vodik, pohrana vodika za sezonske potrebe i njegova svestrana upotreba i mogućnost pretvorbe u druge oblike energije doprinijeti će isplativosti i energetskoj iskoristivosti upotrebe OIE i smanjenju emisija CO2. Pojednostaviti će sadašnja pitanja regulacije elektroenergetskog sustava. Naši domaći resursi i nositelji energetskog razvoja su: Sunce, voda, plin i infrastruktura. Razvoj slobodnog energetskog tržišta (bez monopola), primjena novih tehnologija, energetska preobrazba koja podrazumijeva umjesto nekoliko velikih elektrana graditi će se puno malih na mjestu potrošnje, potrošač postaje i proizvođač, viškove energije pretvoriti i pohraniti, energetski management u proizvodnji i potrošnji biti će stupovi energetskog razvoja.\n\nOdnosi se na \"Razvoj elektrane na biomasu i bioplin...\"\nUpotreba biomase DA s poticajima, ali samo u uvjetima visoke energetske iskoristivosti. Drvnu masu ne spaljivati već uplinjavati. Plin pohraniti i koristiti u kogeneracijskom procesu kad to potrošnja zahtjeva.  \n\nOdnosi se na \"Integracija OIE u CTS\"\nA što s viškom topline, entropijom i cijenom takove energije?\nMožda je bolje rješenje PV i toplinska pumpa s pohranom (namjena za grijanje i hlađenje)\n\nOdnosi se na \"Elektrifikacija sektora prometa\"\nNe bi trebalo e-mobilnost previše povezati s problemom regulacije EES-a budući je najnovija tendencija zamjena baterija (puno- za prazno) a punionice će željeti iskoristiti jeftiniju energiju iz sustava i neće biti zainteresirane povratu energije u EES. Bolje je planirati pohranu viškova energije u EES-u distribuirano po područjima, (TS, lokalna zajednica, mjesto proizvodnje) a takova rješenja su vezana s razvojem mikro mreža i Smart Grid.\n\nOdnosi se na \"Troškovi proizvodnje električne energije\"\nZahvaljujući razvoju tehnologija cijena proizvodnje postaje sve niža i imati će jak utjecaj na energetski razvoj. Nema potrebe više subvencionirati proizvedeni kWh, to je bila zabluda koju ćemo svi platiti ali je možda trebalo u onom trenutku kako bi se krenulo s OIE. Danas je cijena male (10 kW) sunčane elektrane oko 1000 €/kW  a velike ispod 700 €/kWh. Osunčanost područja Hrvatske možemo promatrati kroz 2000 do 3600 h/god, a u energetskom miksu s hidropotencijalom i zahtjevom potrošnje za hlađenjem ljeti dobivamo visoku kompatibilnost s hidroelektranama i tu vidim povećani razvoj sunčanih elektrana za vlastitu proizvodnju i potrošnju.\nS vjetroelektranama trebalo bi opreznije planirati s obzirom na mali vjetropotencijal u Hrvatskoj, s ekvivalentnim brojem 2327 radnih sati,\n uz faktor iskorištenja snage koji se kreće u rasponu od 16.8% (lipanj) do 40,87% (veljača), s prosjekom pojedinačnih mjesečnih vrijednosti koji iznosi 26,7%. (Godišnji izvještaj o proizvodnji vjetroelektrana u Hrvatskoj 2016. - HOPS)","Nema odgovora"]
[54,"DARKO PODRAVEC","7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE,\n7.2.1. Uvidi na temelju rezultata scenarija","Vezano za korištenje potencijala vodnih snaga, čini se da nedostaju ili se ne analiziraju podaci vezani za hidro energetski potencijal umjetnih vodotoka niske biološke raznolikosti nastalih kanaliziranjem prirodnih vodotoka u nizinskim krajevima kontinentalne Hrvatske tokom prošlog stoljeća. Jasno je da taj potencijal na pojedinačnim vodotocima nije velik, ali se treba razmotriti njihov ukupni iznos kao alternativa izgradnji hidroelektrana na posljednjim preostalim prirodnim vodotocima u kojima je još uvijek očuvana ali ugrožena biološka raznolikost. Preseljenjem tehnologija za iskorištavanje hidro potencijala s prirodnih vodotoka na umjetne vodotoke moguće je popraviti loše stanje podzemnih voda vraćanjem barem dijela vodotoka u prirodna korita, čime se povećava otpornost šumarstva i poljoprivrede na već sada očekivane klimatske promjene a zadržani sustav za obranu od poplava unaprjeđuje se u kontrolirani sustav upravljanja rizicima od poplava. Otpornost šuma i poljoprivrede prema ovoj strategiji trebala bi biti nužna kako bi se dao doprinos usporavanju klimatskih promjena . No sve to nije moguće bez odgovarajućih početnih podataka, te smatram da je strategijom potrebno predvidjeti ulaganje sredstava u odgovarajuća istraživanja hidro potencijala i na umjetnim vodotocima, ukoliko se doista želi dodatno iskoristiti ovaj energetski potencijal na održivi način, kao što i sami pišete u skladu sa zaštitom prirode i podnošljivim utjecajem na ekološku mrežu. Pored toga treba predvidjeti financiranje razvoja novih tehnologija (po mogućnosti od srane domaćih fakulteta) za iskorištavanje hidro potencijala primjenjivih i na prirodnim vodotocima kao što su priobalne i plutajuće hidroelektrane koje su doduše manje iskoristivosti u pretvorbi energije vodotoka u električnu energiju, ali ne uništavaju krajolik njegovim potapanjem, ne zadržavaju sediment (hidroelektrane u Sloveniji i Austriji su, prema Studiji utjecaja na okoliš za malu hidroelektrane Petruševec 1 i 2 u Zagrebu, snizile korito i podzemne vode uz Savu za 4 do 11 metara), te ne ograničavaju migracije vodenih organizama ključnih za njihovo razmnožavanje i opstanak. Male hidroelektrane bile bi dovoljno velike da integracijom u pametne mreže zajedno s elektranama na biomasu sudjeluju u stabiliziranju električne proizvodnje i opskrbe električnom energijom koja će biti destabilizirana proizvodnjom iz fotonaponskih panela u obližnjim naseljima.\n\nVrlo slično, vezano za elektrane na biomasu i bioplin, ne postoje podaci o lokalnim i regionalnim kapacitetima unutar RH za proizvodnju obnovljive energije iz šumske biomase. Zbog toga neslužbene procjene kojima barata uvoznički lobi za brzorastuća stabla (paulovnija) govore kako je već sada dodijeljeno više koncesija za proizvodnju energije iz tog izvora nego što ga se u Hrvatskoj može proizvesti i naravno vrše pritisak da se omogući uspostava plantaža uvozne paulovnije na što većim površinama (što će biti uređeno Zakonom o drvenastim kulturama kratkih ophodnji). Strategija ove vrste trebala bi raspolagati osnovnim podacima o realnim trenutnim proizvodnim kapacitetima ovog energenta, s obzirom da raspolažemo sa barem 4 domaće vrste kao izvor šumske biomase, a koje ne izlažu domaće gospodarenje šumama i poljoprivredu novim rizicima od štetnika i invazivnih vrsta.\n\nTakođer ne postoje podaci o regionalnim i lokalnim kapacitetima za proizvodnju bioplina, pri čemu bi se u obzir uzeli faktori za definiranje održive proizvodnje, a to je prije svega (ne)prihvatljivo povećanje cijena hrane zbog dodatnog smanjenja poljoprivrednih površina za njenu proizvodnju. Takav negativan utjecaj bio bi manji ukoliko bi se energija proizvedena iz ostataka poljoprivredne proizvodnje koristila za daljnju preradu poljoprivrednih proizvoda u hranu i druge sirovine po znatno nižoj cijeni, pa bi ova strategija trebala odrediti prioritete za primjenu pripadajućih tehnologija okrenutih u tom smjeru.\n\nNa kraju, postoje li ikakvi podaci o potencijalima za proizvodnju energije iz morskih struja, valova, plime i oseke?","Nema odgovora"]
[55,"Marijan Kalea","7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE,\n7.2.1. Uvidi na temelju rezultata scenarija","U tablici 7.2-1. neprimjereno je iskazan porast korištenja sunčanih elektrana. Naime, predviđa se dostizanje instalirane snage podjednake vjetroelektranama, što nije opravdano, trebalo bi ići na to da njihova snaga bude polovina snage vjetroelektrana jer im je trajanje godišnjeg iskorištenja u nas oko dva puta niže (1300 sati spram 2400 sati). Drugi razlog za oprezniji rast sunčanih elektrana je taj što povjerenje u njihovu instaliranu snagu jednako nuli, ukoliko se vršno opterećenje zbiva u zimskim večernjim satima, dakle u pokriću vršnog opterećenja ne bi uopće sudjelovale! Čitava Europa uvozi ključni dio: fotoćelije, iz Kine ili Dalekog istoka, nikada nećemo postati proizvođači te osnovne komponente. Korištenje Sunčeva zračenja treba dakako rasti ali znatnije primjenom kolektora za proizvodnju topline a ne električne energije (Nijemci predviđaju do 3030. godine instaliranu snagu vjetroelektrana 121 GW, a fotonaponskih sustava 86 GW – uz neiskazano ali također opredijeljeno kolektorsko korištenje Sunčeva zračenja za dopunsko grijanje). Nedovoljan je rast korištenja elektrana na bioplin, praktički bez porasta do 2050. godine (Nijemci su 2015. godine proizveli tri puta više električne energije iz bioplina nego li iz čvrste biomase!).\n\nTekst nakon tablice 7.2-1.\nProtivim se daljnjem izlaganju Hrvatske uvozu električne energije. Sadašnja burzovna cijena od oko 3 centa/kWh porast će na 4,3 centa/kWh u 2030., a na 4,7 centa/kWh u 2035. godini (prema recentnom njemačkom gledanju – Energiewende-The Big Picture, iz lipnja 2017), izostankom dogradnje i djelomičnom obustavom pogona konvencionalnih elektrana padat će burzovne ponude, time rasti cijena. Njemačka predviđa da do 2030. godine obustavi izvoz električne energije (tako će vjerojatno ići kretanje i u drugim zemljama nakon sve naglašenijeg gašenja elektrana na ugljen). Mi smo 2015. godine prema udjelu uvoza u ukupnoj potrošnji električne energije bili na trećem mjestu u EU (iza Luksemburga i Litvanije). \n\nS tim je u vezi i pokrivanje vršnog opterećenja elektranama na stalne izvore energije (dakle, nuklearne te na fosilna goriva, biomasu i bioplin), Hrvatska je po tome na petom mjestu otpozadi u EU s pokrivenošću od 60-tak posto, 2015. godine. Dvije trećine članica EU ima tu pokrivenost jednaku ili veću od 100%, u tim zemljama može potpuno izostati angažman elektrana na nestalne OIE i potražnja će biti zadovoljena i u trenutku vršnoga opterećenja elektroenergetskog sustava!","Nema odgovora"]
[56,"Luka Predragović","7.2. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE,\n7.2.2. Smjernice za niskougljični razvoj","Odnosi se na 7.2.1. \n\nOsnovna prepreka je neusklađen zakonodavni okvir koji otežava energetsku preobrazbu (Zakon o energiji, Zakon o tržištu električnom energijom, prateći pravilnici i administrativna ograničenja). Preobrazba u proizvodnji podrazumjeva od malo velikih proizvođača na puno malih potrošača - proizvođača koji su motivirani na vlastitu investiciju. Sada su dovedeni u neravnopravni položaj. Opterećeni su naknadama i „dubokim“ troškovima priključenja koji su namjenjeni izgradnji novih izvora i infrastrukture velikih igrača i ograničenjem slobodnog raspolaganja viškovima  energije na tržištu, visokom cijenom mrežarine iako manje opterećuju EES. Dio energije koju mora preuzeti iz mreže opterećena je tarifnom stavkom za vršnu snagu (15 min snagu) koja je uvedena s istim ciljem. To sve nažalost zakonodavni okvir podržava.  Činjenica je da iz tih nameta nije niti jedna velika elektrana izgrađena a niti bude. Nisu li i ti nameti dio cijene električne energije u Hrvatskoj?","Nema odgovora"]
[57,"ZELENA AKCIJA","7.3. PROIZVODNJA I PRERADA GORIVA,\n7.3.1.Uvidi na temelju rezultata scenarija","7.3.1. istrazivanja nafte i plina nisu prepreka za niskougljični razvoj - \nkomentar: kako bi se izbjegle katastrofalne klimatske promjene te ubrzala tranzicija u niskougljično društvo smatramo kako ne smije biti novih ulaganja u novu fosilnu infrastrukturu.","Nema odgovora"]
[58,"ZELENA AKCIJA","7.MJERE, SCENARIJI I SMJERNICE ZA NISKOUGLJIČNI RAZVOJ PO SEKTORIMA,\n7.5.PROMET","Vizija prometnog sustava je dobro opisana i pokriva različite aspekte koji zajednički ostvaruju održiv promet u niskougljičnom društvu.\n \nPoglavlje 7.5.1. Uvidi na temelju rezultata scenarija\nZa scenarij snažne tranzicije  predviđa se da će za smanjenje emisija u teškim teretnim vozilima te avionskom prometu biti važna upotreba biogoriva i/ili sintetskih goriva s udjelima od preko 50%. S obzirom da u sintetska goriva spadaju i goriva dobivena iz ugljena ili iz škriljevca, jasno je da takvim gorivima ne može biti mjesta u Niskougljičnoj strategiji, a osobito ne u scenariju snažne tranzicije.\n \nPoglavlje 7.5.2. Smjernice za niskougljični razvoj\nDo 2030. godine\nJedna mjera predviđa preispitivanje mogućnosti za proširenje unutarnjih plovnih putova, posebno na rijeci Savi do Zagreba. S obzirom da se povećanje plovnosti uglavnom radi agresivnim zahvatima u korito rijeke, smatramo da je nužno ukloniti navedenu mjeru, jer poticanje riječnog prometa ne smije se dešavati na račun uništavanja bioraznolikosti.\n\nTakođer, generalni je dojam predviđenih mjera iz poglavlja broj 7 da su one primarno usmjerene na različite tehničke zahvate , iz čega slijedi da je sam tehnološki napredak gotovo dovoljan za smanjenje emisija iz prometa.  Iako se među mjerama spominju i netehničke, njima je dan bitno manji prostor i dojam je da su u drugom planu. To je vidljivo i iz popisa priloga gdje postoji Prilog II: Tehničke mjere za smanjenje emisija, dok nema poglavlja koje propisuje Netehničke mjere za smanjenje emisija. Smatramo da ovakav pristup ne može osigurati dovoljno smanjenje emisija iz prometa. Mjere u prometu moraju se temeljiti na principu ASI (Avoid – Shift – Improve (izbjegni – prebaci – popravi), tj. moraju biti usmjerene na smanjenje ostvarenih putovanja motornim vozilima primjenom različitih organizacijskih mjera, stoga neetehničke mjere moraju biti sadrzanije u NUSu.\n\nPromet je jedan od najzahtjevnijih sektora za smanjenje emisija, stoga će dosezanje zadanih ciljeva u velikoj mjeri ovisiti o prometu. Čak i scenarij snažne tranzicije jedva doseže minimum cilja ukupnog smanjenja emisije Europske unije do 2050. godine. Stoga je potrebno uložiti dodatne napore  uvođenjem netehničkih mjera kako bismo mogli ostvariti još ambicioznije ciljeve.\n\nNema mogućnosti komentiranja priloga pa ćemo na ovom mjestu dati komentar koji se tiče upravo organizacijskih mjera u prometu. U referentnom scenariju (prilog I.3) navodi se procjena o 520 automobila na 1000 stanovnika u 2050. Nigdje ne postoji proračun kako se došlo do navedenog broja i temeljem čega je tako procijenjeno. Jedina referenca je prosječan broj automobila u EU, ali prosječan stupanj motorizacije u EU 2016 nije dovoljan za procjenu stupnja motorizacije u Hrvatskoj u 2050, čak niti u referentnom scenariju.\n\nU scenariju NU1 (prilog III.3) ne navodi se procjena ukupnog broja vozila, ali spominju se određeni postoci i procijenjeni brojevi vozila iz čega je moguće izračunati da ukupan procijenjeni broj vozila 2050. Iznosi oko 1,97 milijuna vozila. Također, nije obrazloženo kako je moguće u scenariju postepene  tranzicije u 2050. bude više vozila nego što ih je sada. Izgledno je da bi pojedine mjere koje se navode (prebacivanje dijela vožnji na javni prijevoz, unaprjeđenje biciklističke infrastrukture, širenje pješačkih zona…) i mjera koje se zanemaruju (kvalitetnija integracija prometnog i prostornog planiranja, financijska destimulacija korištenja individualnih motornih vozila…) u scenariju postepene tranzicije  trebao rezultirati i određenim smanjenjem broja vozila.\n\nTo osobito vrijedi za scenarij NU2, gdje se u prilogu IV.3 uopće ne navodi procijenjeni broj vozila. Na početku se ističe da su nabrojane mjere u odnosu na scenarije NU i NU1, iz čega se može zaključiti da procjenjeni broj vozila ostaje isti i u ovom scenariju. Ako je to točno, onda je još problematičnije da se niti u ovom najambicioznijem scenariju u jednom od najzahtjevnijih sektora ne predviđaju mjere koje će smanjiti potrebu za posjedovanjem vozila i smanjiti njihov broj.\n\nIako je točno da uz razvoj V2G koncepta punjenja električnih automobila pri njihovom velikom broju može doprinjeti stablinosti elektroenergetske mreže, pogrešno je imati premisu da je pozitivno imati što više vozila. Za proizvodnju svakog vozila potrebna velika količina energije, kao i za njegovu reciklažu nakon prestanka korištenja. Također, veći broj vozila u pravilu ima negativan utjecaj na sigurnost prometa kao i negativan utjecaj na zauzimanje prostora 8u pojedinim slučajevima i devastaciju prirode) dodatnom prometnom infrastrukturom.","Nema odgovora"]
[59,"Mladen Antunović","7.5.PROMET,\n7.5.2.Smjernice za niskougljični razvoj","U dokumentu je prepoznata uloga UPPa kao alternativnog goriva u pomorskom prometu, te je u smjernicama za niskougljični razvoj za područje prometa do 2020 navedeno da je potrebno u projekt izgradnje UPP terminala uključiti i pretakanje UPPa u brodove, međutim nije prepoznato da UPP ima značajnu ulogu i kao alternativno gorivo u ostalim oblicima prometa (cestovni, željeznički, riječni), a posebno u kontekstu smanjenja emisija.\n\nStoga se predlaže dopuna točke 7.5.2 sa stavkom: \"Pored uključenja sustava pretakanja u brodove UPPa, u sklopu izgradnje UPP terminala, u isti je potrebno uključiti i sustav pretakanja UPPa za potrebe ostalih oblika prometa, a posebice cestovnog i željezničkog. Pritom je potrebno izraditi program i ulagati u razvoj distribucije UPPa za potrebe svih oblika prometa, što će biti definirano Akcijskim planom.\"","Nema odgovora"]
[60,"Mladen Antunović","7.5.PROMET,\n7.5.2.Smjernice za niskougljični razvoj","Uvidom u točku 7.5.2. uočeno je da nije definirana jasna poveznica s Nacionalnim okvirom politike za uspostavu infrastrukture i razvoj tržišta alternativnih goriva u prometu koji je donesen na sjednici Vlade RH od 6. travnja 2017. godine (u tekstu se spominje 2015. godina).\n \nSvrha Nacionalnog okvira politike je definiranje i razrada nacionalnih ciljeva i mjera za uspostavu infrastrukture i razvoj tržišta alternativnih goriva u prometu. Glavni cilj uspostave infrastrukture za alternativna goriva je razvoj održivog prometnog sustava, uz minimalne negativne učinke po okoliš i društvo, uključujući i smanjenje emisija, te osiguranje interoperabilnosti s državama u okruženju i državama članicama EU.\n \nPredlaže se da se u točki 7.5.2 dopuni stavak koji će jasno istaknuti da Akcijskim planom trebaju biti definirane mjere koje su potrebne za ostvarivanje nacionalnih ciljeva (u kontekstu izgradnje infrastrukture za uporabu električne energije, ukapljenog i stlačenog prirodnog plina, vodika, ukapljenog naftnog plina i biogoriva u prometu), a koje će se periodički revidirati u okviru Nacionalnog okvira politike za uspostavu infrastrukture i razvoj tržišta alternativnih goriva u prometu.","Nema odgovora"]
[61,"ZELENA AKCIJA","7.MJERE, SCENARIJI I SMJERNICE ZA NISKOUGLJIČNI RAZVOJ PO SEKTORIMA,\n7.6.SEKTOR OPĆE POTROŠNJE (KUĆANSTVA I USLUGE)","Ukupna stambena površina zgrada u uslužnom sektoru će se povećati za 23% do 2030. godine te za 44% do 2050. – treba izbaciti riječ 'stambena'\nPrema provedenim analizama i strateškim dokumentima u Republiic Hrvatskoj je u 2012. godini bilo stambenih zgrada površine 142,2 mil. m 2 . Od toga je 55,4 mil. m 2 (39%) višestambenih zgrada, a 86,7 mil. m 2 obiteljskih kuća (41%). – treba uskladiti postotke da zbrojeni daju 100%","Nema odgovora"]
[62,"Brodsko ekološko društvo-BED","7.MJERE, SCENARIJI I SMJERNICE ZA NISKOUGLJIČNI RAZVOJ PO SEKTORIMA,\n7.7.POLJOPRIVREDA","Komentari poljoprivreda: Str 21. „Vizija budućnosti poljoprivrede s punom primjenom dobre poljoprivredne prakse je da će se istom baviti mladi i obrazovani poljoprivrednici, u obnovljenim selima, na okrupnjenim gospodarstvima, s visokim prinosima raznolikih kultura otpornih na klimatske promjene i rizike meteoroloških nepogoda. Gospodarstva će biti ekonomski održiva i konkurentna, s uzgojem koji je orijentiran prema eko-proizvodnji i zelenom tržištu, uz korištenje agro-okolišnih i agro-šumarskih sustava. Ruralna područja i gospodarstva će biti energetski gotovo neutralna i resursno učinkovita. Proizvodit će se biomasa za goriva bez ugrožavanja proizvodnje hrane, pri čemu će proaktivno doprinositi smanjenu emisije stakleničkih plinova s neznatnim utjecajima na okoliš. Sve mjere koje će se poduzimati biti će temeljene na troškovnoj učinkovitosti, uvažavanjem socio-gospodarskih i prirodnih osobitosti.“ Iako uvažavamo potrebu za dovoljnom proizvodnjom hrane niskougljična vizija koju zagovaramo nije lišena malih proizvođača, na malim gospodarstvima i relativno nisko prinosnih kultura I vrsta koje u sebi nose druge vrijednosti. Umjesto da se sav fokus stavlja na nadu u tehnološki napredak i okrupnjavanje, dio napora se treba usmjeriti u to da se ne uništi način uzgoja hrane koji je trenutno još prisutan i da se ne unište prakse koje su nisko intenzivne ali nužne u osiguravanju drugih usluga društvu. (oprašivanje, pohrana ugljika, pročišćavanje vode, biološka raznolikost, zaštita tla, zaštita od poplava). To je put koji zahtjeva manja ulaganja i manju promjenu paradigme uzimajući u obzir stanje u poljoprivredi u RH. U našoj viziji je svaka zemlja prehrambeno suverena, pa tako i Hrvatska, a uz institucionalizirano obrazovanje prihvaća se tradicionalno znanje u niskougljičnoj prozvodnji hrane kakvu još i danas prakticiraju mnogi uzgajivači izvornih i zaštićenih tradicijskih pasmina, autohtonih i tradicijskih sorti poljoprivrednog bilja, čuvari sjemena, malih tj obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava isl. Veća je povezanost urbanog i ruralnog dijela zemlje i postoje kratki lanci opskrbe putem kojih se stanovništvo gradova hrani lokalno i zdravo uz smanjeni ekološki otisak. Strana 121. - U tablici Tablica 16.4-1: Mjere zaštite okoliša –– Sadnju „energetskih“ kultura na poljoprivrednim površinama planirati na način da i dalje bude raspoloživa potrebna količina površina za proizvodnju hrane. – dodati I biološku raznolikost – u skladu sa EU strategijom o bioraznolikosti u dijelu vezanom za poljoprivredu koja nalaže da se trebaju maksimalno povećati povšine travnjaka, oranica i trajnih nasada koji su obuhvaćeni mjerama zaštite bioraznolikosti u okviru zajedničke poljoprivredne politike. Poljoprivredne prakse I krajolici bogati biološkom raznolikošću su otporniji na klimatske promjene, uz to što smanjuju eroziju tla, povećavaju zadržavanje vode u tlu, povoljno su okruženje za oprašivače itd. Dodati nadležno tijelo Ministarstvo zaštite okoliša, prirode i energetike. Prilikom realizacije mjere unutar sektora Poljoprivreda, koja glasi: „Poboljšanje uzgojno-selekcijskog programa, zdravlja i dobrobiti životinja“, paziti na očuvanje genetske raznolikosti kako ne bi došlo do inbreeding- a (križanja u srodstvu). Komentar: Razlog očuvanja genetske raznolikosti u uzgoju stoke nije samo opasnost križanja u srodstvu – genetski resursi tradicionalnih pasmina neprocjenjivi su u borbi protiv klimatskih promjena jer u sebi nose gene koje su prilagođene podneblju I koji se mogu prilagođavati I novim klimatskim prilikama. Napomenuli bi da općenito u uzgojno-selekcijskim programima treba paziti na uvođenje genetski modificiranih vrsta i pasmina i poticati genetsku raznolikost in situ a ne držati ih zaključane u bankama gena.","Nema odgovora"]
[63,"ZELENA AKCIJA","7.MJERE, SCENARIJI I SMJERNICE ZA NISKOUGLJIČNI RAZVOJ PO SEKTORIMA,\n7.7.POLJOPRIVREDA","Komentari poljoprivreda:\nStr 21. „Vizija budućnosti poljoprivrede s punom primjenom dobre poljoprivredne prakse je da će se istom baviti mladi i obrazovani poljoprivrednici, u obnovljenim selima, na okrupnjenim gospodarstvima, s visokim prinosima raznolikih kultura otpornih na klimatske promjene i rizike meteoroloških nepogoda. \nGospodarstva će biti ekonomski održiva i konkurentna, s uzgojem koji je orijentiran prema eko-proizvodnji i zelenom tržištu, uz korištenje agro-okolišnih i agro-šumarskih sustava. Ruralna područja i gospodarstva će biti energetski gotovo neutralna i resursno učinkovita. \nProizvodit će se biomasa za goriva bez ugrožavanja proizvodnje hrane, pri čemu će proaktivno doprinositi smanjenu emisije stakleničkih plinova s neznatnim utjecajima na okoliš. Sve mjere koje će se poduzimati biti će temeljene na troškovnoj učinkovitosti, uvažavanjem socio-gospodarskih i prirodnih osobitosti.“ \n\nIako uvažavamo potrebu za dovoljnom proizvodnjom hrane niskougljična vizija koju zagovaramo nije lišena malih proizvođača, na malim gospodarstvima i relativno nisko prinosnih kultura I vrsta koje u sebi nose druge vrijednosti. Umjesto da se sav fokus stavlja na nadu u tehnološki napredak i okrupnjavanje, dio napora se treba usmjeriti u to da se ne uništi način uzgoja hrane koji je trenutno još prisutan i da se ne unište prakse koje su nisko intenzivne ali nužne u osiguravanju drugih usluga društvu. (oprašivanje, pohrana ugljika, pročišćavanje vode, biološka raznolikost, zaštita tla, zaštita od poplava). To je put koji zahtjeva manja ulaganja i manju promjenu paradigme uzimajući u obzir stanje u poljoprivredi u RH. \nU našoj viziji je svaka zemlja prehrambeno suverena, pa tako i Hrvatska, a uz institucionalizirano obrazovanje prihvaća se tradicionalno znanje u niskougljičnoj prozvodnji hrane kakvu još i danas prakticiraju mnogi uzgajivači izvornih i zaštićenih tradicijskih pasmina, autohtonih i tradicijskih sorti poljoprivrednog bilja, čuvari sjemena, malih tj obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava isl. Veća je povezanost urbanog i ruralnog dijela zemlje i postoje kratki lanci opskrbe putem kojih se stanovništvo gradova hrani lokalno i zdravo uz smanjeni ekološki otisak. \n\nStrana 121. - U tablici Tablica 16.4-1: Mjere zaštite okoliša –– \n\nSadnju „energetskih“ kultura na poljoprivrednim površinama planirati na način da i dalje bude raspoloživa potrebna količina površina za proizvodnju hrane. – dodati I biološku raznolikost – u skladu sa EU strategijom o bioraznolikosti u dijelu vezanom za poljoprivredu koja nalaže da se trebaju maksimalno povećati povšine travnjaka, oranica i trajnih nasada koji su obuhvaćeni mjerama zaštite bioraznolikosti u okviru zajedničke poljoprivredne politike. Poljoprivredne prakse I krajolici bogati biološkom raznolikošću su otporniji na klimatske promjene, uz to što smanjuju eroziju tla, povećavaju zadržavanje vode u tlu, povoljno su okruženje za oprašivače itd. \nDodati nadležno tijelo Ministarstvo zaštite okoliša, prirode i energetike. \n\nPrilikom realizacije mjere unutar sektora Poljoprivreda, koja glasi: „Poboljšanje uzgojno-selekcijskog programa, zdravlja i dobrobiti životinja“, paziti na očuvanje genetske raznolikosti kako ne bi došlo do inbreeding- a (križanja u srodstvu).\n\nKomentar: Razlog očuvanja genetske raznolikosti u uzgoju stoke nije samo opasnost križanja u srodstvu – genetski resursi tradicionalnih pasmina neprocjenjivi su u borbi protiv klimatskih promjena jer u sebi nose gene koje su prilagođene podneblju I koji se mogu prilagođavati I novim klimatskim prilikama.  Napomenuli bi da općenito u uzgojno-selekcijskim programima treba paziti na uvođenje genetski modificiranih vrsta i pasmina i poticati genetsku raznolikost in situ a ne držati ih zaključane u bankama gena.","Nema odgovora"]
[64,"DARKO PODRAVEC","7.7.POLJOPRIVREDA,\n7.7.1.Uvidi na temelju rezultata scenarija","Promjene prehrambenih navika društva ne nalaze se u smjernicama što je velika šteta s obzirom na doprinos koji je moguć ukoliko se zamjene trenutni odnosi u potrošnji mesa i povrća. Takva smjernica mogla bi se odnositi na javno informiranje, edukacije i marketing usmjeren na povećanje udjela biljne hrane unutar dnevnog obroka, što u odnosu na druge napore ne bi trebalo predstavljati preveliki trošak.","Nema odgovora"]
[65,"ZELENA AKCIJA","7.MJERE, SCENARIJI I SMJERNICE ZA NISKOUGLJIČNI RAZVOJ PO SEKTORIMA,\n7.9.GOSPODARENJE OTPADOM","Do 2020. godine\n• Uspostava cjelovitog sustava gospodarenja otpadom prema redu prvenstva koji se provodi u skladu s ciljevima EU direktiva, funkcionalan i ekonomski isplativ - uspostava centara za gospodarenje otpadom (planiranje kvalitetno upravljivog sustava na razini države). \n\nPotrebno je pojasniti formulaciju što su centri za gospodarenje otpadom te ih definirati kao centre koji ne sadržavaju obradu otpada čiji produkti idu u postrojenja za bilo kakvu vrstu termičke obrade, jer je ona nisko na razini prioriteta u hijerarhiji gospodarenja otpadom i suprotna ciljevima cirkularne ekonomije prema kojoj ide EU. Centri za gospodarenje otpadom moraju se graditi što lokalnije i sadržavati postrojenja za obradu odvojeno sakupljenog otpada i po potrebi odlagališta za odlaganje inertnog otpada.\n\n• Analiza i rješavanje pitanja otpadnog mulja, s mogućnosti korištenja u poljoprivredi, sadnji brzorastućih kultura ili za energetske svrhe \n\nPotrebno je pojasniti način planiranog korištenja otpadnog mulja u energetske svrhe jer se to može različito interpretirati. Spaljivanje mulja u postrojenjima za termičku obradu otpada godinama se pokušava progurati u Hrvatskoj iako je u potpunosti ekološki neprihvatljivo i ekonomski neisplativo. Energetsko iskorištavanje mulja prihvatljivo je samo u postrojenjima za anerobnu digestiju poput bioplinara.\n\n• Potpuna provedba sanacije i zatvaranja postojećih odlagališta . \n\nZatvaranje svih postojećih odlagališta nije dio ciljeva u nacionalnom Planu gospodarenja otpadom, niti je realno izvedivo do 2020., niti je nužno potrebno. Potrebno je sanirati sva odlagališta i ne odlagati neobrađeni otpad na njih. Postojeća sanirana odlagališta koja imaju još kapaciteta i ni na koji način ne ugrožavaju okolicu potrebno je sagledati kao opciju za odlaganje inertnog otpada nakon mehaničko-biološke obrade, umjesto gradnje megalomanskih regionalnih centara za gospodarenje otpadom.\n\nDo 2030. godine\n• Učinkovita oporaba otpada - okosnicu sustava čine reciklažni centri sa sortirnicama, cjelokupni odvojeno sakupljeni otpad potrebno je oporabiti - gospodarenje sirovinama - kružno gospodarstvo . \n\nŠto se učinkovite oporabe otpada tiče, okosnicu sustava osim reciklažnih centara sa sortirnicama moraju činiti i kompostane/bioplinare za obradu odvojeno sakupljenog biootpada koji čini više od 30% ukupne količine komunalnog otpada.","Nema odgovora"]
[66,"Marijan Kalea","STRATEGIJA NISKOUGLJIČNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE DO 2030. S POGLEDOM NA 2050. GODINU,\n18.ZAKLJUČAK","Primjedbe se odnosu na priloge, ali ih tamo ne mogu istaći!\nTablicu I.1-2. treba umjesto „Neposredna potrošnja energije po gorivima“ nazvati „Neposredna potrošnja energije po oblicima“, jer kako pod „gorivima“ razumijevati ostale obnovljive izvore i električnu energiju, koje se navode prvoj koloni te tablice.\n\nTablica I.1-3: Ista primjedba kao za tablicu I.1-2.\n\nTablicu III.1-1: Neposredna potrošnja energije po granama, treba nazvati:\nNeposredna potrošnja energije po sektorima, jer je tako uobičajeno u energetici, a takav se naziv „sektori“, a ne „grane“ koristi za taj pojam i na drugim mjestima u tekstu.\n\nTablica III.1-2: Ista primjedba kao za tablicu I.1-2.\n\nTablica III.1-3: Ista primjedba kao za tablicu I.1-2., a tu su pod „gorivima“ nabrojane još i vodne snage, Sunčeva energija te energija vjetra!\n\nTablica IV.1-1: Ista primjedba kao za tablicu III.1-1.\n\nTablica IV.1-2: Ista primjedba kao za tablicu I.1-2.\n\nTablica IV.1-3: Ista primjedba kao za tablicu I.1-2.","Nema odgovora"]