{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":5,"n_cols":6,"rows_kept":5,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Prijedlog pravilnika o ulovu igluna (Xiphias gladius) u 2017. godini"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"UGRUIB \"Bluefin\"","PRAVILNIK O ULOVU IGLUNA ( Xiphias gladius ) U 2017. GODINI","U ovom primjerku pravilnika članak 5 stavka 2 točka 3 trebalo bi se obrnuto napisati ostvareni povjesni ulov. Za plutajući parangal minimalni povjesni ulov 100kg i za panulu/odmet minimalni povjesni ulov 50kg. Jer 500 udica u moru u prosijeku više ulovu nego 5 udica. \nU članku 5 stavka 5 se spominje prebacivanje plutajučeg parangala s jedno na drugo plovilo. Ali u „Pravilniku o izmjenama pravilnika o povlastici za obavljenje gospodarskog ribolova na moru i registru povlastica“ koji je izašao 22.04.2017 u NN 39/17 piše pod članak 2 da se briše riječi „plutajući parangal“ . To znači da se ne smije taj alat više prebacivati.","Nije prihvaćen","Poštovani,\nspuštanjem granice povijesnog ulova na 50kg u barem jednoj godini tijekom razdoblja 2012.-2016. nastojalo se što većem broju ribara omogućiti daljnji rad alatom kojim se ova vrsta ciljano lovi. Obzirom na restrikcije koje su ovim načinom uvedene i očekivanu daljnju nadogradnju sustava upravljanja i dodatna ograničenja, cilj nam je bio osigurati nastavak rada plutajućim parangalom što većem broju plovila s povijesnim ulovom. Međunarodni pravni okvir koji regulira plavoperajnu tunu je još uvijek stroži te je broj plovila koja smiju obavljati ribolov ovisan o kvoti koja je dodijeljena RH i trenutno bez mogućnosti povećanja. Stoga je namjera ove odredbe bila da se ribarima s plutajućim parangalom omogući makar ribolov igluna.  \nIzmjenom pravilnika o povlastici za obavljanje gospodarskog ribolova na moru i registru povlastica (Narodne novine br. 46/16, 39/17 i 61/17) nije se zabranio prijenos plutajućeg parangala već je prijenos dozvoljen isključivo sukladno odredbama navedenog Pravilnika, a ne više Pravilnika o ulovu, uzgoju i prometu tune (Narodne novine br. 4/17 i 15/17). Drugim riječima dozvoljen je prijenos prava isključivo u slučaju aktivnih plutajućih parangala, odnosno parangala kojima je ribolov obavljan više od 30 dana godišnje ili 150 dana u pet godina u razdoblju od 1. siječnja 2011. godine do 31. prosinca 2015. Iznimka je propisana za slučajeve kada jedan vlasnik posjeduje dvije povlastice i tada se dozvoljava prijenos prava upisa neaktivnih alata iz jedne povlastice."]
[2,"Dijana Šebečić","PRAVILNIK O ULOVU IGLUNA ( Xiphias gladius ) U 2017. GODINI,\nČlanak 1.","Zaštita i racionalno ne mogu uključivati ubijanje igluna kao niti bilo kojih drugih svjesnih bića. Jedina racionalna odluka bi bila zabraniti lov, u ovom slučaju na iglune. Tijelo tih životinja nije potrebno i nužno u ljudskoj prehrani te ubijanje istih radi hrane ili neke druge svrhe predstavlja okrutnost i moralno ne bi trebalo biti prihvatljivo kako pojedincu tako i organima vlasti. Predlažem zabranu svih oblika zlostavljanja, iskorištavanja i ubijanja igluna i drugih morskih životinja.","Primljeno na znanje","Poštovana\nUvažavamo mišljenje, te moramo istaknuti da iako nije moguće u potpunosti zabraniti ulov zbog ekonomske ovisnosti priobalnog stanovništva, Ministarstvo redovito poduzima mjere s ciljem unaprjeđenja selektivnosti ribolovnih alata i smanjenja neželjenog ulova drugih vrsta. Štoviše, moramo istaknuti da je zakonska regulativa ribolova igluna u Republici Hrvatskoj znatno stroža od one koja vrijedi na Mediteranu. Ribolov u biološki prihvatljivim i dugotrajno održivim razinama je strateški cilj Republike Hrvatske i jedan od temeljnih ciljeva zajedničke ribarstvene politike Europske unije."]