{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":16,"n_cols":6,"rows_kept":16,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Obrazac prethodne procjene za Nacrt prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Lin Herenčić","Obrazac prethodne procjene Nacrt prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija","U ime EKONERG - Institut za energetiku i zaštitu okoliša d.o.o.:\n\nPrema članku 7. Zakona o energetskoj učinkovitosti (NN 127/14) određeno je da Nacionalno koordinacijsko tijelo za energetsku učinkovitost (NKT) provodi politiku energetske učinkovitosti te niz djelatnosti za koje je nadležno, uključujući osiguravanje sustavnog planiranja za poboljšanje energetske učinkovitosti u Republici Hrvatskoj;  vođenje informatičkog sustava za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije (SMIV) i provođenje postupka verifikacije ušteda energije; praćenje provedbe mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti koje uključuju neovisnu provjeru statistički značajnog udjela mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti utvrđenih Pravilnikom za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije (NN 71/15) itd. \n\nPritom je za Nacionalno koordinacijsko tijelo određen Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija (CEI).\n\nTakođer i 4. Nacionalnim akcijskim planom energetske učinkovitosti za razdoblje 2017.-2019. predviđeno je da je NKT zadužen za provedbu sustava obveze enrgetske učinkovitosti sukladno odredbama članka 7. Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti te članku 13. Zakona o energetskoj učinkovitosti.\n\nPrema navedenom, NKT je nadležan za ključne aktivnosti kojima se osigurava sustavno provođenje politike energetske učinkovitosti te ispunjavanje obveza i izvještavanje Republike Hrvatske prema Europskoj komisiji.\n\nKoja institucija planira biti određena kao NKT nakon ukidanja CEI-a te hoće li stručnjaci i informacijski sustav SMIV biti bez prekida u radu dodijeljeni novoj instituciji kako bi se održao kontinuitet i provedba politike energetske učinkovitosti u RH?\n\nPrema točki 2.1 predmetnog Nacrta prijedloga Zakona izgleda da je predviđeno da te obveze i stručnjake preuzme Ministarstvo zaštite okoliša i energetike. Međutim, provedbene aktivnosti za koje je nadležan NKT nisu predviđene za Ministarstvo okoliša i energetike pravnim okvirom niti su uobičajena praksa u EU."]
[2,"IVAN BEDNJANIĆ BUNIĆ","Obrazac prethodne procjene Nacrt prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija","Vezano na prijedlog u komentarima o pripajanju CEI-jevog Sektora za javno-privatno partnerstvo Agenciji za investicije i konkurentnost, moram istaknuti da je to veoma teško ostvarivo. Naime, u ožujku 2015. godine, Agencija za javno-privatno partnerstvo, regulator JPP tržišta u Hrvatskoj, pripojena je Agenciji za investicije i konkurentnost, pa bi se predloženom akvizicijom unutar iste agencije našli nacionalni regulator i provedbeno tijelo. Pozdravljam inicijativu da nadležno ministarstvo za javno-privatno partnerstvo bude Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta, budući da je i to sasvim logično, jer je ono to i bilo do studenog 2016., ukoliko se to želi dobiti predloženom \"akvizicijom\"."]
[3,"Danijel Ivezić","Obrazac prethodne procjene Nacrt prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija","Poštovani,\nako je energetska učinkovitost broj jedan u energetskoj politici u EU (prema Zimskom energetskom paketu Europske Komisije), sve zemlje Europske unije imaju provedbeno i koordinacijsko tijelo (NKT kod nas) za energetsku učinkovitost u nacionalnoj energetskoj agenciji. Zašto i Hrvatska ne riješi to tako?  Ministarstvo i nacionalna provedbena agencija u istoj instituciji i nije najspretnije rješenje."]
[4,"DOOR","Obrazac prethodne procjene Nacrt prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija","Smatramo da je prije donošenja ovog zakona ključno definirati koja će tijela obavljati dužnosti i obveze koje su određeni zakoni propisali CEI-u.\nMišljenja smo da MZOE ne može preuzeti poslove NKT jer se pokazalo neprovedivo da jedno ministarstvo koordinira druga ministarstva. Također je potrebno imati u vidu kako će se potrebe za izvještavanjem prema EK povećati stupanjem na snagu tzv Governance direktive, u čemu NKT može imati važnu ulogu. Stoga smatramo da je važno osigurati nastavak postojanja NKT, u bilo kojem institucionalnom okviru.\nSmatramo da SMIV ima potencijala postati važan izvozni proizvod, što se može ostvariti samo ukoliko neka institucija preuzme njegovu promociju, što također ide u prilog nastavku postojanja NKT.\nObrazac Prethodne procjene navodi kako će MZOE preuzeti  od CEI-a zaposlenike, imovinu, opremu, sredstva za rad, financijska sredstva, prava i obveze. Međutim, uvažavajući da određeni poslovi CEI-a nisu nužno u izravnoj nadležnosti MZOE, smatramo da treba zaposlenike dodijeliti onim tijelima gdje će do izražaja doći njihovo iskustvo i kompetencije."]
[5,"IRENA - Istarska Regionalna Energetska Agencija d.o.o.","Obrazac prethodne procjene Nacrt prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija","Ukidanjem CEI-a dovodi se u pitanje provedba projekata u koji je navedena organizacija uključena. Na posebno velike probleme moglo bi se naići u nastavku provedbe projekata prekogranične suradnje, primjerice Interreg Europe projekta SUPPORT u koji je CEI uključen zajedno s IRENA-om, Istarskom Regionalnom Energetskom Agencijom. Projekt koji se bavi unapređenjem akcijskih planova energetske učinkovitosti i operativnih programa (u ovom slučaju OPKK) i u kojem je IRENA glavni partner, odobren je nakon druge prijave, a jedna od ključnih razlika u odnosu na prvu bilo je uvođenje CEI-a u partnerstvo. Naime, upravljačko tijelo programa Interreg Europe prepoznalo je relevantnost CEI-a za kvalitetnu provedbu projektnog prijedloga te je smatralo da tek ovakva kombinacija hrvatskih partnera (IRENA i CEI) ima realni potencijal za ostvarivanje projektnih ciljeva na području Republike Hrvatske. \nPostavlja se pitanje preuzimanja uloge CEI-a u ovom, ali i u drugim projektima međunarodne suradnje u koje je uključen, te hoće li upravljačka tijela, u slučaju da se CEI ukine, prihvatiti njegovog sljednika kao adekvatnu zamjenu. Ovo se posebno odnosi na projekte u uznapredovaloj fazi implementacije u kojima problem nastaje već zbog same promjene organizacije, ali može biti i dodatno potenciran promjenama samih vršitelja dužnosti ili njihove radne okoline."]
[6,"Iva Fakin","Obrazac prethodne procjene Nacrt prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija","U Zakonu o energetskoj učinkovitosti i 4.Nacionalnom akcijskom planu za energetsku učinkovitost definirano je da je NKT (koji je u CEI-u) provedbeno tijelo za cijeli niz aktivnosti i mjera. Tko će ubuduće ako se ukine CEI imati ulogu Nacionalnog koordinacijskog tijela za energetsku učinkovitost, odnosno tko će provoditi aktivnosti koje su definirane kroz Nacionalne akcijske planove?"]
[7,"Vedran Uran","Obrazac prethodne procjene Nacrt prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija","Slijedom izložene Prethodne procjene o izradi nacrta prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija nastoji se racionalizirati sustav pravnih osoba s javnim ovlastima. Time je potaknuto zatvaranje jedne takve pravne osobe – Centra za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija (u nastavku CEI), tako da se njegovi sektori, radi sprečavanja poklapanja istih ili sličnih poslova s određenim agencijama, sa postojećim ljudstvom i imovinom prebace  upravo u te agencije ili ministarstva. U potpunosti je opravdano da se CEI-ov sektor za javno-privatno partnerstvo (u nastavku JPP) prebaci u postojeću Agenciju za investicije i konkurentnost (u nastavku AIK), ali isto tako i CEI-ov sektor za investicije, koji je među ostalim zadužen za investicije u energetici. To su dva sektora CEI-a koja su ustrojena tijekom osnivanja samog CEI-ja sukladno Zakonu o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija (NN 25/2012). \nSukladno Izmjeni i dopuni  Zakona o CEI-ju (NN 112/2012) ova pravna osoba s javnim ovlastima započinje obavljati i djelatnosti određene propisom kojim se uređuje učinkovito korištenje\nenergije u neposrednoj potrošnji te se time osniva i treći sektor – Nacionalno koordinacijsko tijelo za energetsku učinkovitost (u nastavku NKT). U izloženoj Prethodnoj procjeni nigdje se ne navodi da je jedna od nadležnosti CEI-ja i energetska učinkovitost koja u svojoj naravi ima ulogu nacionalne agencije za energetsku učinkovitost, kao što to ima većina zemalja EU ili predstavlja dio nacionalne energetske agencije kakva u Hrvatskoj još ne postoji. I onda se, zbog recesije, vodilo računa o troškovima, pa se umjesto osnivanja posebne agencije, nadležnost vezana uz ovaj dio energetskog sektora dodijelila postojećoj instituciji – CEI-ju. \nZahvaljujući NKT-u Republika Hrvatska danas ima središnje mjesto za koordinaciju svih aktivnosti energetske učinkovitosti. Na potrebu za ovakvim uređenjem ukazali su dosadašnji rezultati provedbe Nacionalnih akcijskih planova energetske učinkovitosti, gdje je kao jedna od najvažnijih kočnica postizanju ciljeva energetske učinkovitosti u Republici Hrvatskoj prepoznat nedostatak međusektorske suradnje u ostvarivanju ciljeva energetske učinkovitosti.  Glavne aktivnosti NKT-a su:\n Planiranje: izrada Nacionalnih akcijskih planova energetske učinkovitosti\n Koordiniranje aktivnosti sa svim institucijama uključenim u provedbu energetske učinkovitosti\n Mjerenje: sustavno praćenje provedbe kroz SMIV – Sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije\n Izvještavanje ministarstava, Vlade RH i Europske komisije o rezultatima\n Suradnja s nacionalnim i međunarodnim institucijama, a posebno s institucijama EU\n Promocija energetske učinkovitosti na nacionalnoj razini, informiranje široke javnosti o planovima, realiziranim mjerama i njihovim učincima, među ostalim vodi i uređuje Nacionalni portal za energetsku učinkovitost (www.enu.hr) \nStoga bi zbog svog značaja bilo pogrešno da se NKT sa svim svojim ljudstvom i imovinom prebaci u Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, iako to u predloženoj Prethodnoj procjeni izričito ne stoji nego da će se prebaciti dio CEI-ja koji se odnosi na energetski sektor. Svrha agencija jest da pružaju stručnu podršku ministarstvima u pripremi i provođenju javnih politika, odnosno strateških planova, zakona i podzakonskih akata, ali i u vrlo bitnim i brojnim aktivnostima koje su na primjeru NKT-a gore navedene. \nAko se ovom Prethodnom procjenom predlaže prebacivanje CEI-ovog sektora za JPP i investicije u drugu agenciju prijedlog je da se na isti način i po svojoj prirodi NKT umjesto u Ministarstvo zaštite okoliša i energetike prebaci u drugu pravnu osobu javnog interesa kao što je Hrvatski operator tržišta električne energije u kojem ne postoji posebni odjel ili poslovna jedinica za energetsku učinkovitost, ali postoji za obnovljive izvore energije i kogeneraciju što predstavlja još jedan vid održive energije i poput energetske učinkovitosti od posebnog je interesa za Republiku Hrvatsku (što je izrekom navedeno u još uvijek važećem Zakonu o energiji). Ovo prebacivanje ima smisla ako ministarstvo nadležno za energetiku ima u planu uspostavljanje i osnivanje krovne agencije za energetiku u kojem bi se spojile sve pravne osobe javnog interesa koje su vezane uz energetiku kao što su HANDA, AZU, HROTE, NKT. Ukoliko ne, uputno bi bilo da se CEI preimenuje u Agenciju za energetsku učinkovitost (ili nanovo osnuje posebna Agencija, a CEI ukine) u kojem bi pored NKT-a ostale službe za opće poslove, financije i računovodstvo, dok bi se sektori za JPP i investiciju u potpunosti prebacili u AIK. \nNa kraju treba istaknuti da je treći energetski paket (ili tzv. 'zimski energetski paket') u znaku energetske učinkovitosti: „Stavimo energetsku učinkovitost na prvo mjesto: boljom potrošnjom postanimo čišći.“ Stoga posebnu pažnju treba posvetiti razvoju ovom itekako vrlo značajnom energetskom sektoru želi li Hrvatska postati čim manje ovisna o energentima, posebice onih koje uvozi."]
[8,"Boris Draženović","Obrazac prethodne procjene Nacrt prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija","1) Što se tiče poslova iz energetskog sektora u predmetnom se Nacrtu zakona predlaže “preuzimanje radnika CEI-a u neku od organizacijskih jedinica u MZOIE”.\n\nTeoretski to bi, možda, i bilo izvedivo da nema jedan iznimno važan 'ali' a to je volja tih radnika da nastave raditi u novoj radnoj sredini i pod novim uvjetima. Naime, radi se o osobama koje imaju vrlo jasnu i znatnu tržišnu vrijednost i siguran sam kako će isti teško pristati biti dio projekta u kojima se njima život bitno mijenja a da se njih same o tome baš ništa ne pita. Ili, konkretno, ti ljudi već sada imaju vrlo kvalitetne ponude za prelazak u nove radne sredine, sa boljim kondicijama nego li je to u CEI i u MZOIE. U CEI-u njih drži na okupu radna atmosfera i timski rad za koji isti, svi od reda, tvrde kako sumnjaju da bi tako bilo i u novoj radnoj sredini. Shodno tome, ako se usvoji Nacrt zakona o ukidanju CEI-a, ti će djelatnici iskoristiti prigode koje im tržište rada nudi i sasvim sigurno, neće završiti tamo gdje se to sada planira (provjereno sa istima).\n- Ukidanje CEI-a ne provodi se u dogovoru sa djelatnicima istog. Kako osigurati pristanak djelatnika CEI-a na predložene promjene, tj. kako sačuvati postojeći respektabilni kadrovski potencijal?\n\n\n2) Nadalje, u predmetnom Nacrtu prijedloga Zakona navodi se ‘kako RH neće imati nikakvih štetnih učinaka na …..  (nekoliko točaka)’. \nTo naprosto nije točno. Naime, CEI je zaključio niz poslovnih Ugovora i Sporazuma o pripremi i realizaciji tuzemnih i inozemnih projekata. Sve te Ugovore i Sporazume bilo bi potrebno mijenjati po žurnom postupku kako bi se aktivnosti 'bivšeg' CEI-a mogle nesmetano nastaviti. Poseban su problem ino ugovori gdje imamo situacija da ino partner NE ŽELI provoditi projektne aktivnosti u suradnji sa ministarstvima u državi sa kojom surađuje nego sa specijaliziranim agencijama. Po nekima od tih Ugovora i Sporazuma CEI je već zaprimio značajna financijska sredstva za njihovu pripremu i  provođenje pa daljnji nastavak aktivnosti zahtijeva jasno definiranje što i kako dalje, poglavito kod inozemnih projekata. Postupak izmjene navedene dokumentacije ne može se realizirati u nekom kratkom vremenu kako to možda netko očekuje.\n- Ukidanjem CEI-a kako i u kojem vremenskom periodu se planira nadopuniti postojeće sklopljene poslovne Ugovore i Sporazume, tim više što se Upravni odbor projekta nekih od njih sastaje jednom godišnje? Do tada bi daljnja planirana realizacija aktivnosti iz tih Ugovora/Sporazuma bila na čekanju što je neprihvatljivo obzirom na preuzete rokove njihova izvršenja i predviđene financijske odštete u slučaju kašnjenja u isporuci.\n\n- Ukoliko, zbog predloženih promjena, dođe do štetnih posljedica po nekom od tih Ugovora/Sporazuma (što je neizbježno) tko će platiti troškove koji će tom prigodom nastati?\n\n\n3) Vrlo bitno:\na) Radi se o ukidanju tijela državne uprave sa javnim ovlastima. Prigodom kreiranja i upućivanja Nacrta zakona o ukidanju CEI-a u daljnju proceduru NITKO, NIKADA nije konzultirao NIKOGA iz CEI-a. Koliko je to, u poslovnom smislu, pošteno, korektno i moralo vjerujemo kako nije potrebno posebno pojašnjavati. Dakle, radi se o postupku koji se svjesno vodi 'iza leđa' CEI-a.\n\nb) CEI je sposoban sam sebe financirati vlastitim prihodima. Tako je CEI poslovao sve do travnja 2016. godine kada smo uvršteni na Državni proračun jer se čekao konačan stav Vlade RH o projektima javno-privatnog partnerstva. Netko je bio toliko pametan i vidovit pa je pokušao sačuvati CEI kao definiranu, uhodanu i efikasnu agenciju zakonski, kadrovski i materijalno ustrojenu za registrirane aktivnosti. Potrebna nam je samo odluka Vlade RH kako želi i dalje realizirati projekte javno-privatnog partnerstva što je, trenutno, 'hit' u poslovnom svijetu u inozemstvu. Postoje već pripremljeni projekti i samo se čeka na konačan stav Vlade RH. Vjerujemo kako će taj stav biti u interesu nastavka daljnjeg rada CEI-a jer se radi o projektima kod kojih je moguće sufinanciranje njihove pripreme iz EU sredstava i koji NE POVEĆAVAJU JAVNI DUG DRŽAVE. \nŠto se energetike tiče i ona je počela financirati 'samu sebe' iz projekata koje trenutno priprema i razvija i to posebno iz inozemnih projekata. Može li bolje?\n \n\n4) Zaključak\nNeodgovarajuće i brzoplete odluke u reguliranju navedenog u mom komentaru i komentaru mojih kolega imati će za posljedicu štetne učinke na SVE navedene točke iz Obrasca Nacrta prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o CEI-u."]
[9,"ALEKSANDER SAUHA","Obrazac prethodne procjene Nacrt prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija","Zakon o strateškim investicijskim projektima RH čiji je CEI jedan od tri dionika (uz Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta  te Agenciju za investicije i konkurentnost) predviđa da CEI vodi sve javne, privatne ili javno-privatne projekte iz područja energetike. Ukidanjem CEI ne postoji tijelo koju tu aktivnost može preuzeti.  Kako se u prijedlogu navodi da: “Novi propis kojim se regulira prestanak rada  Centra za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija, kao i preuzimanje određenih poslova iz područja energetike, zaposlenika, imovine, opreme, sredstava za rad, financijskih sredstva, prava i obveze od strane Ministarstva zaštite okoliša i energetike” razvidno je da se podrazumijeva ukidanjem CEI prebacivanje svih djelatnika u Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, pa se postavlja pitanje ukoliko to isti ne prihvate, na koji će se način regulirati sve zakonske obaveze dok se MZOIE ili neka druga institucija ne kapacitira?"]
[10,"DEAN SMOLAR","Obrazac prethodne procjene Nacrt prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija","Sve EU DČ, kao i većina država u okruženju imaju nacionalnu agenciju koja ima ulogu Provedbenog tijela (agencije) za energetsku učinkovitost. EK i Energetska zajednica imaju mišljenje da država bez ovakve provedbene institucije ne može ostvariti svoje ciljeve u području energetske učinkovitosti.\nRH ima ovakvu instituciju u CEI u vidu NKT (Nacionalnog koordinacijskog tijela za energetsku učinkovitost). Iako prilikom osnivanja, CEI nije zamišljen kao provedbena agencija za energetsku učinkovitost, CEI je kasnije ulogu NKTa dobio Zakonom o Energetskoj učinkovitosti i Zakonom o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva.\nNKT ovlasti i zadaci (RH zakonima i pravilnicima, nacionalnim akcijskim planovima, definirani EU direktivama, međunarodnim ugovorima):\n1. Kao partner za RH, provodi EU projekte sa brojnim partnerima iz EU (PUBLENEF HORIZON 2020, SUPPORT INTERREG Europe, Concerted action EE Directive…) financiranim s EU sredstvima – nosi ugovorne obveze s EK i EU partnerima\n2. NKT provodi Nacionalni sustav SMIV (Sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije) temeljem kojeg se provodi politika energetske učinkovitosti i (navedene samo obveze RH prema EU):\n    a) izvještava EK kroz godišnja izviješća o energetskoj učinkovitosti za ciljeve energetske učinkovitosti prema Direktivi o Energetskoj učinkovitosti, Direktivi o energetskim svojstvima zgrada i Direktivi o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva\n    b) prati ostvarenje indikatora OPKK za pojedine tematske cjeline \n    c) priprema NAPEnU (nacionalne akcijske planove za energetsku učinkovitost (EU obveza) upravo je 4. NAPEnU u tijeku donošenja\n    d) izvještava EU o ciljevima u području infrastrukture za alternativna vozila (punionice za el vozila, SPP, UPP…)\n3. Svojim radom odgovara (pruža podršku) prema resorima: MZOE, MGIPU, MPPI, MRRFEU, FZOEU.\n4. U nacionalnim planskim dokumentima definirano kao provedbeno tijelo za mjere energetske učinkovitosti u industriji, zelenoj javnoj nabavi, zgradarstvu, prometu, javnom sektoru, više horizontalnih mjera…\n5. Provedba sustava Obveza energetskih ušteda kao ključnog mehanizma za postizanje ciljeva Energetske učinkovitosti prema EU i ciljeva Pariškog sporazuma oslanjat će se na NKT koji provodi SMIV kao osnovu funkcioniranja Sustava obveza (bez uspostave i provedbe Sustava obveza RH zasigurno neće dostići svoje nacionalne ciljeve prema EU i Pariškom sporazumu iz područja energetske učinkovitosti).\nRadi racionalizacije troškova i reforme državnih institucija nije potrebno da RH ima zasebnu agenciju za energetsku učinkovitost, ali je vrlo važno da bude ustrojena u sklopu provedbene institucije koja ima mogućnost provoditi EU projekte (koji donose i značajna financijska sredstva). Također, vrlo je važno da NKT ne bude u sklopu Ministarstva niti Fonda (FZOEU), ovo se već u prošlosti u RH i mnogim EU DČ pokazalo kao institucionalni promašaj. Nadalje, u skladu s „načelima za unutarnje ustrojstvo tijela državne uprave“ veliko je pitanje koliko su aktivnosti (s mjerenjem i verifikacijom energetskih ušteda, prikupljanje i odobravanje obveznih planova energetske učinkovitosti od tijela lokane i regionalne samouprave te analizom i praćenjem rezultata…) u skladu s načelima „funkcionalnosti i dostupnosti“ ministarstva.\nNKT ima 6 ljudi koji su stručnjaci u području energetske učinkovitosti (ne i opće energetike), samostalno se prijavljuje i pobjeđuje na EU projektima, predstavlja RH u EU i šire, radi svojeg iskustva je prepoznato i pohvaljeno od mnogih tijela EU i državama u okruženju kao primjer dobre prakse te je zakonski i prema EU definirano kao ključno za postizanje ciljeva RH u području energetske učinkovitosti. Prema aktivnostima, ovlastima i zadacima koje provodi NKT, potrebno je riješiti sljedeće:\n1. Kako riješiti problem daljnje provedbe EU projekata koji su razvojno-istraživače prirode i može ih provoditi jedino nacionalna agencija provedbenog tipa?\n2. Tko će preuzeti Nacionalni Sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije koji je ključan alat za provedbu politike energetske učinkovitosti uzimajući u obzir, tehničke i financijske obveze s međunarodnim\n3. Kako riješiti problem da NKT osim MZOE odgovara (pruža stručnu podršku) i resorima: MGIPU, MPPI i MRRFEU tj da jedno ministarstvo ne može biti i provedbeno tijelo za drugo ministarstvo? \n4. S obzirom da ministarstvo ne može biti provedbeno tijelo u smislu provedbe mjera energetske učinkovitosti, koja provedbena institucija(agencija) će preuzeti poslove koji su dodijeljeni NKT-u prema Nacionalnom akcijskom planu za energetsku učinkovitost?\n5. Koje provedbeno tijelo (agencija) će preuzeti provedbu sustava Obveznih ušteda koji je upravo u pripremi, a RH je obavijestila (notificirala) EK da će ovaj sustav u RH provoditi NKT?\n6. NKT održava i administrira Nacionalni Portal energetske učinkovitosti (www.enu.hr) kojim RH zadovoljava obveze informiranja ciljanih skupina (po Direktivama o: Energetskoj učinkovitosti; Energetskim svojstvima zgrada i Uspostavi infrastrukture za alternativna goriva). Tko će preuzeti posao održavanja i administriranja Nacionalnog Portala?\n7. U slučaju ukidanja NKT-a, RH postaje jedina DČ EU koja nema provedbeno tijelo (agenciju) za energetsku učinkovitost. Stav Europske unije kao i Energetske zajednice da energetska politika mora početi s energetskom učinkovitošću (EK: Zimski energetski paket: „Energetska učinkovitost na prvom mjestu“). Zašto se odustalo od prethodnog plana prebacivanja NKT-a u HROTE odnosno u buduću Hrvatsku energetsku agenciju s još nekoliko postojećih institucija (agencija) iz područja energetike?\n\nUz sve ovo treba imati na umu da sve EU DČ uz Ministarstvo imaju i provedbeno tijelo (agenciju) koja se bavi energetikom, održivom energijom i energetskom učinkovitošću:  Austrija (Energetska agencija Austrije), Bugarska (Agencija za razvoj održive energije), Danska (Danska energetska agencija), Finska (Motiva Oy – Energy Authority), Francuska (ADEME), Njemačka (Federalni centar za energetsku učinkovitost), Grčka (CRES – centar za OiE) , Mađarska (Hungarian Energy and Public Utility Regulatory Authority), Irska (SEAI), Italija (ENEA), Litva (Agencija za poduzetništvo), Malta (SEWCU), Nizozemska (Agencija za poduzetništvo), Poljska (KAPE), Portugal (ADENE), Rumunjska (ANRE), Slovačka (agencija za energiju i inovacije), Slovenija(Energetska agencija), Španjolska (Institut za diversifikaciju), Švedska (Agencija za energiju)…"]
[11,"KREŠIMIR KATRANČEK","Obrazac prethodne procjene Nacrt prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija","Komentari i pitanja za javnu raspravu na „Obrazac prethodne procjene Nacrt prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija“\n\n1) Točka 5.1.15.:\n“S obzirom da je riječ o ustanovi čiji je osnivač Republika Hrvatska, a koja će  donošenjem propisa prestati s radom  e će se poslovi koji se preklapaju s drugim sličnim ustanovama ugasiti, dok će se dio poslova vezan za energetiku prebaciti u Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, donošenje propisa neće imati nikakvih učinaka na gospodarstvo”\n- Što će biti s poslovima koji se ne preklapaju s drugim ustanovama, a nisu vezani za energetiku I po svojoj prirodi ne pripadaju u MZOIE? \n- Hoće li zaposlenicima biti ponuđeno novo radno mjesto ili će raskidati ugovor o radu?\n- Koji resor nastavlja aktivnosti CEI-a koje se ne preklapaju sa aktivnostima niti jednog javnog tijela?\nO navedenom, sa djelatnicima CEI-a nikad nitko nije razgovarao, niti zatražio bilo kakvu informaciju o projektima/aktivnostima u tijeku.\n\n\n2) Na području realizacije projekata JPP-a, CEI je nositelj 9 aktivnih Sporazuma iz resora Obrazovanja, Zdravstva, Pravosuđa i Kulture, a u koje su uključene jedinice lokalne samouprave (Varaždinska županija, općine i gradovi, Bjelovarsko-bilogorska županija, općine i gradovi, Istarska županija, općine i gradovi, Rijeka, Koprivnica…). Sporazumi/Projekti su u različitim fazama realizacije. Po nekim od Sporazuma, CEI ima pravo naplate, a isto tako postoje i obveze CEI-a prema trećim stranama, kao i obaveze nastavka/završetka započetih projekata. \n- Na koji način i u kojem vremenu regulirati potraživanja, dugovanja te nastavak ili prekid aktivnosti koje su u tijeku? \n- Da li je predviđen pravni sljednik CEI-a? \n\n3) Projekti javno privatnog partnerstva se provode u cijelom svijetu i u znatnoj mjeri pridonose razvoju javne infrastrukture kao i zapošljavanju. Hrvatski pravni i institucionalni okvir u području JPP-a proglašen je najboljim u jugoistočnoj Europi. Sukladno Zakonu (Članak 6. st.5) ukratko: CEI obavlja djelatnosti u ime i za račun državnih tijela RH te ostalih javnih tijela. Dakle, zauzima značajnu poziciju u institucionalnom okviru.\nCEI je dobra „poluga“ kontrole tržišta JPP-a, a sam je kontroliran od strane Nadzornog odbora koji čine 2 ministra iz različitih resora (Financije i Gospodarstvo/Energetika). Ukidanjem CEI-a stvara se pretpostavka za stihijskom realizacijom projekata, neujednačenim angažiranjem savjetničkih kuća od strane javnih tijela te velika praznina u institucionalnom okviru JPP-a. \n- Ukidanjem CEI-a na koji način nadomjestiti prazninu u dijelu pripreme, predlaganja, provedbe i praćenja projekata JPP te na koji način kontrolirati angažiranje savjetničkih kuća od strane Naručitelja-javnih tijela ukoliko svako javno tijelo ponaosob dobije mogućnost obavljanja djelatnosti koje do sad obavlja CEI?"]
[12,"KREŠIMIR KATRANČEK","Obrazac prethodne procjene Nacrt prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija","Komentari i pitanja za javnu raspravu na „Obrazac prethodne procjene Nacrt prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija“\n\nAnaliza postojećeg stanja (točka 2.1.):\n„..razvidno je da se određeni poslovi iz djelatnosti Centra za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija mogu realizirati odnosno djelomično se već aktivno provode u okviru obavljanja djelatnosti investicija i konkurentnosti drugih pravnih osoba s javnim ovlastima kao što je primjerice Agencija za investicije i konkurentnost.“ \n\nDjelatnosti CEI-a na području javno-privatnog partnerstva navedena su u Zakonu o Centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija (dalje: Zakon) (Članak 6. st.1 podst.10) iz čega je razvidno da je CEI jedinstvena institucija u RH na području javno privatnog partnerstva. CEI je provedbeno tijelo u pripremi i realizaciji projekata javno-privatnog partnerstva, dok je AIK regulatorno tijelo za isto. Djelatnosti kojima se bave AIK i CEI na području JPP-a su u potpunosti različite, a opet komplementarne. Eventualno spajanje djelatnosti bi bio očiti sukob interesa. \n- Molimo navesti djelatnosti CEI-a iz područja JPP-a koji se preklapaju sa djelatnostima bilo kojih drugih pravnih osoba? \n- Koje aktivnosti Agencija za investicije i konkurentnost može preuzeti od CEI-a, a da pri tom ne ulazi u sukob interesa?"]
[13,"IVAN BEDNJANIĆ BUNIĆ","Obrazac prethodne procjene Nacrt prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija,\nPRILOG 1. OBRAZAC PRETHODNE PROCJENE","Vezano na točku 2.3. obrasca, navedeno naime nije dokaz nego tvrdnja, dokaz bi se u ovom slučaju, preklapanja poslova sa ostalim institucijama, izvodio usporedbom pozitivnih propisa iz koje bi bilo vidljiva navedena tvrdnja. Također, Ministarstvo zaštite okoliša nije nadležno za provođenje mjere 1.4.1 Nacionalnog programa reformi 2017., a iz samog programa vidljivo je da se za provođenje reformske mjere nisu stekli ni uvjeti."]