{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":4,"n_cols":6,"rows_kept":4,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju ulaganja, s Konačnim prijedlogom Zakona"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Nezavisni hrvatski sindikati","NACRT KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POTICANJU ULAGANJA","Izmjene i dopune važećeg Zakona o poticanju ulaganja ne utječu značajno na povećano zapošljavanje, izuzev za ulaganja u Centre za razvoj informacijsko-komunikacijskih sustava i softvera za koje se i za manju vrijednost ulaganja uvjetuje veći broj novih radnih mjesta, ali to još uvijek nije niti približno dovoljno. Zbog situacije u sustavu rada, tj. problematike zapošljavanja u RH, mišljenja smo kako uvjet broja otvorenih novih radnih mjesta ovisno o vrijednosti ulaganja i dalje nije korektno postavljen. Ako već nije moguć progresivni sustav u korist povećanog broja zaposlenih, mišljenja smo kako je potrebno propisati proporcionalniji odnos kretanja visine ulaganja i uvjeta broja novih radnih mjesta u odnosu na predloženo.\nNaime, navedeno se očituje već kod određivanja temeljnih pojmova u okviru članka 6. Ako je propisano kako je za ulaganje u minimalnom iznosu protuvrijednosti kuna od 50.000,00 eura uvjet otvaranje najmanje tri nova radna mjesta za mikropoduzetnike, zašto je za minimalni iznos protuvrijednosti kuna od 150.000,00 eura propisan uvjet otvaranja najmanje pet radnih mjesta povezanih s projektom ulaganja, a ne devet novih radnih mjesta što bi bilo logičnije, a i korektnije u odnosu na uvjet broja novih radnih mjesta postavljen za mikropoduzetnike? U prilog navedenom ide i Uredba Komisije (EU) br. 651/2014 od 17. lipnja 2014. iz koje je razvidno kako se mikro-poduzeće definira kao poduzeće koje ima manje od 10 zaposlenih i čija godišnja bilanca ne premašuje 2 milijuna eura, za malo poduzeće su ti brojevi peterostruko veći, za srednje još peterostruko veći, a sve iznad postavljenih granica za srednje definira veliko poduzeće što dovodi do zaključka kako je potrebno ravnomjernije uskladiti i uvjete za poticanje ulaganja i možda razdvojiti kategoriju velikih poduzeća za koja bi se uvjeti trebali dodatno razraditi. Osim visine kapitalnih ulaganja prilikom određivanja potrebnog broja novo otvorenih radnih mjesta za velika poduzeća, možda bi se još mogao uzimati u obzir.\nRanije opisano kod komentara na članak 6. još se više očituje kad se visini ulaganja i uvjetu broja novih radnih mjesta pridodaju prava na porezne potpore, što je razvidno u članku 8. kojim se propisuju porezne potpore za mikropoduzetnike u korelaciji s člankom 9. kojim se propisuju porezne potpore za male, srednje i velike poduzetnike. Naime, očit je veliki nesrazmjer u visini ulaganja i uvjetu broja novih radnih mjesta uz isto umanjenje propisane stope poreza na dobit od 50% između mikropoduzetnika te malih, srednjih i velikih poduzetnika. Osim navedenog nije korektan niti propisani rok za korištenje porezne potpore kojim mikropoduzetnici imaju za polovicu kraće vremensko razdoblje korištenja poreznih potpora. \nNesrazmjer se očituje i kroz stavke 2. i 3. članka 9. kojima se za veća ulaganja više umanjuje stopa poreza na dobit čime se ranije navedeno još više očituje, posebice stavkom 3. kojim se propisuje kako se za ulaganja u visini iznosa protuvrijednosti kuna preko 3.000.000,00 eura korisniku potpore  stopa poreza na dobit umanjuje za 100% od propisane stope poreza na dobit u razdoblju do deset godina od godine početka ulaganja uz uvjet otvaranja samo petnaest radnih mjesta.","Primljeno na znanje","Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta primilo je na znanje komentar Nezavisnih hrvatskih sindikata i slobodno je istaknuti da ne prihvaća predloženi tekst iz nekoliko razloga.\nKomentar se odnosi na postojeće odredbe Zakona o poticanju ulaganja koje nisu predmet izmjena i dopuna Zakona o poticanju ulaganja, odnosno koje su kao takve ugrađene u zakonodavni okvir za poticanje ulaganja u RH od 2012 godine i u potpunosti ispunjavaju dvije osnovne funkcije Zakona o poticanju ulaganja, a to su intenziviranje investicijskih aktivnosti i povećanje kapitalne opremljenosti gospodarskih subjekata u Republici Hrvatskoj, kao i povećanje novootvorenih radnih mjesta povezanih s projektima ulaganja, bez obzira na veličinu poduzetnika koji koriste potpore za projekte ulaganja.\nNadalje, ovim izmjenama i dopunama zakona za kategoriju mikropoduzetnika dodatno se olakšavaju propisani uvjeti za odobravanje potpora za ulaganje na način da se isključivo za kategoriju mikropoduzetnika u RH kao opravdani trošak ulaganja priznaje i unos korištene opreme i strojeva do maksimalno 5 godina starosti, što nije slučaj za ostale kategorije poduzetnika, čime se \"de facto\" proširuje korpus potencijalnih mikropoduzetnika u Republici Hrvatskoj koji će stupanjem na snagu ovih izmjena i dopuna Zakona, biti u poziciji korištenja potpora za ulaganje temeljem Zakona.\nIsto tako za mikropoduzetnike kroz izmjene i dopune Zakona produljuje se razdoblje u kojem je  potrebno otvoriti tri nova radnih mjesta povezana s projektom ulaganja, s jedne godine na razdoblje od tri godine od početka ulaganja.\nŠto se tiče ICT sektora, odnosno investicijskih aktivnosti povezanih s ulaganjima u razvoj informacijsko-komunikacijskih sustava i softvera, izmjena i dopunama Zakona, značajno se smanjuje visina potrebnog minimalnog ulaganja u dugotrajnu materijalnu imovinu sa 150.000,00 eura na 50.000,00 eura, upravo iz razloga specifičnosti ICT investicijskih projekata, gdje je težište investicije ne toliko na materijlnom dijelu ulaganja u dugotrajnu imovinu, već se potpore za ove projekte ulaganja ostvaruju kroz značajno otvaranje većeg broja novootvorenih radnih mjesta, bez obzira na veličinu poduzetnika koji podnosi prijavu za korištenje potpora za projekt ulaganja.\nŠto se tiče korištenja poreznih povlastica kroz modele umanjenja ili oslobođenja poreza na dobit, one su prvenstveno definirane kroz kategorije visine materijalnih i nematerijalnih ulaganja u dugotrajnu imovinu poduzetnika i broja novootvorenih radnih mjesta povezanih s projektom ulaganja a maksimalno moguća duljina trajanja porezne povlastice od 10 godina u korelaciji je s predvidivim razdobljem korištenja potpore, odnosno s predvidivim razdobljem konzumacije maksimalnog intenziteta potpore za ulaganje. Ovisno o visini opravdanih troškova ulaganja i broju novootvorenih radnih mjesta, i mikropoduzetnici u RH koji realiziraju projekte ulaganja u visini iznad 150.000,00 eura i uz otvaranje minimalno 5 novih radnih mjesta povezanih s projektom ulaganja, također ostvaruju pravo na 10 godišnje razdoblje umanjenja/oslobođenja poreza na dobit, što je i slučaj s dosadašnjom primjenom Zakona o poticanju ulaganja."]