{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":10,"n_cols":6,"rows_kept":10,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Pravilniku o utvrđivanju neto vrijednosti imovine UCITS fonda i cijene udjela u UCITS fondu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"HGK","PRAVILNIK,\nČlanak 3.","Grupacija skrbnika i depozitara Udruženja za poslovanje i posredovanje na financijskim tržištima HGK predlaže izmjeniti članak 3. stavak 2. na način da glasi „Neto vrijednost imovine i cijene udjela UCITS fonda izračunava se za svaki radni dan i zadnji dan u mjesecu idućeg radnog dana“ zbog ujednačavanja s praksom UCITS fondova iz EU zemalja, npr. Njemačka i smanjenja nepotrebnog operativnog pritiska na dane koji slijede neradnim danima.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. Onemogućilo bi i otežalo kontrolu izračuna naknada fondu. Navedeni prijedlog je već bio dan na raspravu prije dvije godine i društva za upravljanje su bila protiv toga jer su IT sustavi prilagođeni na svakodnevni izračun."]
[2,"HGK","PRAVILNIK,\nČlanak 4.","Udruženje društava za upravljanje investicijskim fondovima HGK predlaže nomotehnički urediti stavke 3. i 4. i to u stavku 3. pozvati se na odredbe čl. 13. stavaka 4. i 5., a u stavku 4. pozvati se na odredbu čl. 13. stavka 6.","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[3,"HGK","PRAVILNIK,\nČlanak 7.","Grupacija skrbnika i depozitara Udruženja za poslovanje i posredovanje na financijskim tržištima HGK predlaže ujednačavanje s pravilnikom koji regulira vrednovanje neto vrijednosti imovine mirovinskog fonda na način da članak 7. stavak  3. glasi „Iznimno od stavka 1. ovoga članka fer vrijednost dužničkih vrijednosnih papira kojima se trguje u Republici Hrvatskoj na aktivnom tržištu izračunava se primjenom prosječne cijene trgovanja ponderirane količinom vrijednosnih papira protrgovanih na tržištima u Republici Hrvatskoj iz članka 252. stavka 1. točke 1. podtočke a) i b) Zakona te prijavljenih OTC transakcija (ne uključujući blok transakcije) na dan za koji se vrednuje imovina i obveze UCITS fonda“.","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[4,"HGK","PRAVILNIK,\nČlanak 10.","Udruženje društava za upravljanje investicijskim fondovima HGK predlaže u stavku 6. riječi „trećeg radnog dana“ zamijeniti riječima „sedmog radnog dana“.\nTakođer, predlažemo brisati  stavak 11. ili pojasniti što operativno znači „ne uzeti u obzir“ (produljenje razdoblja promatranja za period obustave, tretiranje obustave kao aktivnog tržišta ili nešto treće).","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. Radi zaštite ulagatelja, odnosno mogućnosti arbitriranja od strane onih ulagatelja koji podnesu zahtjev za izlaskom iz fonda u razdoblju do izrade nove tehnike procjene.\nNe uzeti u obzir znači da se prilikom izračuna trgovinskih dana sukladno stavcima 1. i 2. \"izbacuju\" dani obustave (takvi dani ne utječu na izračun)."]
[5,"HGK","PRAVILNIK,\nČlanak 13.","Udruženje društava za upravljanje investicijskim fondovima HGK umjesto komentara na članak 13. daje Analizu utjecaja zahtjeva za priznavanje rezervacija za umanjenje vrijednosti po MSFI 9 na investicijske i mirovinske fondove:\n\nAntares savjetovanje d.o.o. za poslovno savjetovanje\nHeinzelova 62/a, 10000 Zagreb, Republika Hrvatska tel: +385 (0)1 6386 316, fax: +385 (0)1 6386 317\n\n\nHrvatska gospodarska komora\nUdruženje društava za upravljanje\ninvesticijskim fondovima Rooseveltov trg 2\n10000 Zagreb\n\n\n\nZagreb, 28. rujna 2017.\n\nAnaliza utjecaja zahtjeva za priznavanje rezervacija za umanjenje vrijednosti po MSFI 9 na investicijske i mirovinske fondove\n\n\nPoštovani,\n\nNastavno na Vaš upit za analizom utjecaja izmjena koje MSFI 9 donosi u dijelu izmijenjenih odredbi načina priznavanja umanjenja vrijednosti na portfelje investicijskih i mirovinskih fondova, u nastavku dajemo naš odgovor.\n\nTehnička analiza\n\nS danom 1.1.2018. na snagu stupa MSFI 9 Financijski instrumenti, (dalje u tekstu: MSFI 9) koji zamjenjuje MRS 39.Financijski instrumenti: Priznavanje i mjerenje (dalje u tekstu; MRS 39).\n\nMSFI 9 značajno mijenja postojeća pravila za priznavanje, mjerenje i klasifikaciju financijskih instrumenata te priznavanje umanjenja vrijednosti po pojedinim instrumentima.\n\nTako se s MSFI 9 svi instrumenti, ovisno o poslovnom modelu, klasificiraju u portfelj:\n\n- po fer vrijednosti u RDIG,\n- po fer vrijednosti u sveobuhvatnoj dobiti, te\n- po amortiziranom trošku.\nIako logika klasifikacije instrumenata u pojedinu kategoriju ovisno o poslovnom modelu podrazumijeva, i iako MSFI 9 implicira da bi investicijski fondovi trebali sve financijske instrumente klasificirati po fer vrijednosti u RDIG, i MSFI 9 i praksa na financijskom tržištu pokazuje potrebu za priznavanjem i mjerenjem pojedinih instrumenata po fer vrijednosti u sveobuhvatnoj dobiti ili po amortiziranom trošku.\n\nU slučaju klasifikacije dužničkih instrumenata po fer vrijednosti u sveobuhvatnoj dobiti ili po amortiziranom trošku, MSFI 9 propisuje potrebu priznavanja rezervacija za očekivane gubitke od umanjenja vrijednosti.\n\nNaime, MSFI 9 konceptualno mijenja način priznavanja i mjerenja umanjenja vrijednosti u odnosu na dosadašnji MRS 39, na način da se umanjenje vrijednosti priznaje za očekivane gubitke, a ne više samo za nastale gubitke.\n\nTakođer, MSFI 9 nalaže obvezu priznavanja umanjenja vrijednosti po tzv općem pristupu, koji zahtjeva priznavanje gubitaka od umanjenja vrijednosti u skladu sa stupnjem u kojem je financijski instrument na izvještajni datum, odnosno o razini kreditnog rizika kojem je instrument izložen na izvještajni datum.\n\nTako postoje tri stupnja:\n\n- ako se nakon početnog priznavanja kreditni rizik financijskog instrumenta do datuma\nizvještavanja nije znatno povećao, rezervacije za umanjenje vrijednosti za taj financijski\ninstrument se mjere u iznosu jednakom očekivanim kreditnim gubicima u dvanaestomjesečnom razdoblju (Stupanj 1),\n- ako se nakon početnog priznavanja kreditni rizik tog financijskog instrumenta znatno povećao na datum izvještavanja, rezervacije za umanjenje vrijednosti za taj financijski instrument se mjere u iznosu jednakom očekivanim kreditnim gubicima tijekom vijeka trajanja instrumenta (Stupanj 2),\n- ako je nakon početnog priznavanja već došlo do umanjenja vrijednosti financijskog instrumenta te su već nastupile okolnosti default-a, rezervacije za umanjenje vrijednosti za taj financijski instrument se također mjere u iznosu jednakom očekivanim kreditnim gubicima tijekom vijeka trajanja instrumenta (Stupanj 3).\nBudući da sam standard ne nudi dovoljno detaljnih uputa za praktičnu primjenu ovih odredbi, rukovodstvo svakog pojedinog izvještajnog subjekta donosi prikladan i primjenjiv model temeljem kojeg se računaju očekivani kreditni gubici, a koji mora odražavati:\n\n- nepristran i na osnovi vjerojatnosti određen iznos na temelju procjene raspona mogućih\nishoda,\n- vremensku vrijednost novca i\n- razumne i utemeljene podatke, dostupne na datum izvještavanja bez nepotrebnih troškova ili napora, o prošlim događajima, tekućim uvjetima te predviđanjima budućih gospodarskih uvjeta.\nS obzirom da su izmjene u načinu priznavanja umanjenja vrijednosti prvenstveno inicirane zahtjevima kreditnih institucija za približavanjem koncepta izračuna umanjenja vrijednosti po Bazelskom principu i koncepta izračuna umanjenja vrijednosti po MSFI principu, u praktičnoj primjeni sugeriraju se modeli koji su primjenjivi i koji proizlaze iz modela koji primjenjuju kreditne institucije, a koji se temelje na procjeni Probability of default i Loss given default stopa, ili Loss rate pristupu.\n\nNeovisno o tome koji model se primjenjuje, iz navedenih odredbi proizlazi zahtjev za priznavanjem\nrezerviranja za gubitke od očekivanih umanjenja vrijednosti i po financijskim instrumentima koji su u potpunosti naplativi i koji na izvještajni datum ne pokazuju nikakve indikatore umanjenja vrijednosti, odnosno i po financijskim instrumentima koje je izdala država i po depozitima u bankama, te novčanim a vista sredstvima, neovisno o njihovoj ročnosti ili kvaliteti.\nIsto dovodi do smanjenja poslovnog rezultata za izvještajno razdoblje u iznosu očekivane gubitke koji se mogu, ili ne moraju desiti u budućnosti.\n\nTako će se i po u potpunosti naplativim instrumentima Stupnja 1 kod kojih na izvještajni datum ne postoje indikatori umanjenja vrijednosti i po kojima se svi novčani tokovi realiziraju u predviđenim rokovima ipak priznavati umanjenje vrijednosti.\n\nIako će se kod takvih instrumenata zbog niske ili gotovo nikakve vjerojatnosti defaulta (državni dužnički instrumenti i depoziti u prvoklasnim bankama) umanjenje vrijednosti priznavati u vrlo malom ili gotovo neznačajnom iznosu, kod velikog portfelja takvih instrumenata, a prvenstveno u slučaju investicijskih i mirovinskih fondova, isto može imati značajan utjecaj na rezultat, odnosno vrijednost udjela fonda.\n\nRadi toga su tijekom faze rasprave prije prihvaćanja samog standarda, mnogi investitori, ali i regulatorna tijela (EU) upozoravala na nelogičnost i neprimjenjivost navedenog modela na investicijske fondove, odnosno na činjenicu da ovakav model, pogotovo kod vrednovanja po fer vrijednosti kroz sveobuhvatnu dobit, dovodi do dvostrukog rezerviranje za umanjenje vrijednosti za očekivane gubitke, jednom kroz priznavanje efekata fer vrednovanja, a drugi put kroz umanjenje vrijednosti. Nadalje, kritizirana je i nedosljednost modela koji jedino uzima u obzir očekivane gubitke, a ne i neočekivane gubitke, a što vrednovanje po fer vrijednosti sadržava.\n\nNadalje, EU Parlament je također zatražio detaljnu analizu utjecaja MSFI 9 u odnosu na MRS 39, te su kao rezultat takvog zahtjeva izrađene 4 studije u kojima su modeli i njihovi utjecaji detaljno i praktično razmotreni i analizirani.\n\nIz navedenih studija, a pogotovo iz studije koja na slučaju grčkih obveznica (DIRECTORATE GENERAL FOR INTERNAL POLICIES, POLICY DEPARTMENT A: ECONOMIC AND SCIENTIFIC POLICY, Impairments\nof Greek Government Bonds under IAS 39 and IFRS 9: A Case Study, October 2015) prikazuje nedosljednosti modela, odnosno određene nelogičnosti u pojedinim fazama umanjivanja vrijednosti navedenih obveznica. Tako je utvrđeno da su rezervacije po MRS 39 kod nastanka stvarnog defaulta bile više od rezervacija po MSFI 9. S druge strane, u početnim fazama životnog vijeka obveznike kada kreditni rejting obveznice još nije bio spušten, iako su već postojali indikatori potencijalnog umanjenja, ni MRS 39 model ni MSFI 9 model nisu zahtijevali nikakva rezerviranja - MRS 39 model zbog toga što priznaje jedino umanjenja za nastale gubitke, a MSFI 9 model zbog toga što je PD za obveznice s prvoklasnim kreditnim rejtingom iznosio 0%.\n\nTakođer, studija koja uspoređuje značaj utjecaja IFRS 9 na financijsku stabilnost i regulatorna pravila (DIRECTORATE GENERAL FOR INTERNAL POLICIES, POLICY DEPARTMENT A: ECONOMIC AND SCIENTIFIC POLICY, The Significance of IFRS 9 for Financial Stability and Superviosry Rules, 2015) upravo i prepoznaje razliku u pristupu MSFI 9 i regulatora većeg broja EU zemalja čije banke su značajno izložene državnim instrumentima (sovereign risk) te je njihov regulator izabrao model kojim se državni rizik u kapitalnim zahtjevima mjeri sa ponderom 0, kako se njihov kapital ne bi dodatno i značajno opterećivao rezerviranjima za događaje čija je vjerojatnost niska, a povijesni gubici nisu zabilježeni. Iako se studijom prepoznaje da MSFI 9 pristup može dati dodatni doprinos financijskoj stabilnosti, naglašava se da je preduvjet za isto konzistentan i pravovremen pristup pojedinih izvještajnih subjekata. No MSFI 9 model upravo ne osigurava konzistentnost i pravovremenost pristupa jer ne propisuje jedinstveni model, već se očekuje da svaki izvještajni subjekt kreira vlastiti model.\n\nPosebno je potrebno naglasiti nelogičnost MSFI 9 modela temeljenih na klasifikaciji instrumenata po stupnjevima ovisno o kreditnom rejtingu jer bi se zbog trenutno nepovoljnog kreditnog rejtinga Republike Hrvatske te rejtinga pojedinih hrvatskih banaka odnosno njihovih matica očekivala klasifikacija takvih instrumenata kao instrumenata sa značajnim kreditnim rizikom, iako po pojedinim izdanjima pojedinih izdavatelja, a pogotovo po izdanjima Republike Hrvatske nije dolazilo do defaulta niti se isti realno očekuje.\n\nRadi toga će s primjenom MSFI 9 1.1.2018. većina investicijskih i mirovinskih fondova biti u obvezi priznati umanjenja vrijednosti po državnim izdanjima i depozitima u bankama, te čak i po gotovini u bankama, mjerenim po amortiziranom trošku i po fer vrijednosti u sveobuhvatnoj dobiti, a po kojima nikada do sada nije zabilježen default niti se isti očekuje, budući da službene objave PD faktora predviđaju nultu stopu samo za prvoklasne investicijske rejtinge, dok za ostale rejtinge stope značajno variraju neovisno o ostvarenim i očekivanim default-ima. Isto će uzrokovati značajan utjecaj na vrijednosti i cijene udjela.\n\nNadalje, kako MSFI predviđa ukidanje umanjenja vrijednosti s poboljšanjem kreditnog rejtinga, umanjenje vrijednosti će biti isknjižavano po poboljšanju kreditnog rejtinga, iako se u suštini niti u kreditnoj kvaliteti navedenih instrumenata neće ništa promijeniti, te će isto ponovo uzrokovati značajnu volatilnost u cijeni udjela.\n\nNo važnije, isto svakako može dovesti u neravnopravan položaj pojedine članove i ulagače, ovisno o razdoblju u kojem isti mogu ući ili izaći iz pojedinih fondova.\n\nPrimjerice, zbog obveze priznanja umanjenja vrijednosti i na pozicije gotovine u bankama, koja je po svojoj prirodi a vista depozit, svakom velikom uplatom ili isplatom klijenata u fond dolazit će do značajnog pada ili rasta cijene udjela za iznos inicijalnog umanjenja vrijednosti, a što će pojedine ulagače dovesti u neravnopravan položaj (velika uplata na dan uplate radi oročenja prvi dan kreira značajne rezervacije koji mogu imati utjecaj na cijenu izlaska malog ulagača i sl.).\n\nAnaliza efekata na portfelje investicijskih fondova \n\nZa potrebe ove analize sačinjena je i projekcija utjecaja efekata modela MSFI 9 umanjenja vrijednosti na hipotetskom portfelju kreiranom temeljem podataka o ulaganjima novčanih fondova na razini industrije na 31.08.2017., iz koje je razvidno da na portfelj koji ima prosječno 38% instrumenata vrednovanih po amortiziranom trošku, koristeći relativno nizak PD faktor i nisku LGD stopu (PD faktor preuzet sa Bloomberga (metodologija u prilogu), LGD preuzet iz CRR uredbe za adekvatnost kapitala banaka (članak 161.), uz pretpostavku da je sva imovina klasificirana kao Stupanj 1 te se uzima 1yr PD, ne cjeloživotni), iznos rezerviranja za umanjenje vrijednosti može iznositi oko 0,02% neto imovine. U razdoblju ionako niskih prinosa, to predstavlja preko 20% prinosa nekog novčanog fonda.\n\nMeđutim, utjecaj na fondove uvelike će ovisiti i o samom modelu koji će pojedini fondovi koristiti jer MSFI 9 ne propisuje jedinstvenu metodu. Tako je primjerice radi nekoliko fondova koji pripadaju bankarskim grupacijama sačinilo simulaciju efekata iz kojih pod pretpostavkom da je 50% imovine novčanog fonda po amortiziranom trošku i potpada pod umanjenje vrijednosti (10% RH obveznice (sukladno dosadašnjem modelu HTM), a ostatak depoziti bankama), PD na banke 0,50%, PD na državna izdanja 0,11%, LGD iz CRR Regulation (Article 161.) for senior exposure 45%, pokazalo da se utjecaj na NAV već penje na 0,095%.\n\nNadalje, također je bitno naglasiti da će i u operativnom smislu isto predstavljati dodatno opterećenje za fondove, budući da će umanjenje vrijednosti biti potrebno računati na dnevnoj osnovi. Trenutno niti MSFI 9 niti preporučani modeli ne rješavaju tj. niti ne komentiraju problematiku dnevnog određivanja PD i LGD stopa, odnosno način na koji utvrditi međustope za razdoblja između dvije kotacije. Nedostatak ispravnih i jedinstvenih uputa dodatno će stvarati nerealan utjecaj na vrijednost pojedinih fondova, a isto neće odražavati stvarnu vrijednost ostvarenih niti očekivanih gubitaka.\n\nZaključak i preporuka\n\nZbog svega navedenog, a i radi utvrđenih nedosljednosti navedenog modela umanjenja vrijednosti po MSFI 9 utvrđenih u EU studijama, a prvenstveno radi utjecaja istog na vrijednost udjela investicijskih i mirovinskih fondova koji u svojim portfeljima imaju instrumente mjerene po amortiziranom trošku (a zbog strukture fonda će ih vjerojatno i zadržati, barem u vidu depozita i trezorskih zapisa) smatramo da bi bilo uputno predložiti hrvatskom regulatoru (HANFA-i) da razmotri uvođenje izuzeća od primjene modela umanjenja vrijednosti po MSFI 9 za potrebe utvrđenja vrijednosti udjela investicijskih i mirovinskih fondova po kojima se vrše ulazi i izlazi investitora i članova u pojedine fondove (najmanje za državne izloženosti i depozite u prvoklasnim bankama).\n\nNaime, kako je studijama vrlo praktično prikazano da MSFI 9 model umanjenja vrijednosti, ovisno o fazi kreditnog rizika pojedinog instrumenta ne odražava realne vrijednosti očekivanih gubitaka, odnosno da su isti nerijetko i manji od stvarno nastalih gubitaka u tom trenutku, a da s druge strane ne percipira neočekivane gubitke koji se ipak reflektiraju u fer vrijednosti, smatramo da na navedeni način može doći do oštećivanja odnosno dovođena u povoljniji položaj pojedinih članova koji u fond ulaze ili iz njega izlaze u različitim fazama života pojedinog instrumenta koji fond drži.\n\nRegulator je već i sada predvidio izuzeća u vrednovanju trezorskih zapisa i obveznica s dospijećem do 397 dana u odnosu na MSFI 9, te bi se stoga na isti način moglo donijeti i izuzeće od primjene MSFI 9 umanjenja vrijednosti na državna izdanja, depozite u bankama i novčana sredstva.\n\nMeđutim, za potrebe financijskog izvještavanja, a radi pridržavanja i dosljedne primjene MSFI,\nvrijednost neto imovine fondova bi se trebala računati primjenom modela umanjenja vrijednosti, odnosno financijski izvještaji bi trebali sadržavati uskladu između dvije vrijednosti, kao što je bila\npraksa i u prethodnim razdobljima kada je regulator za potrebe utvrđenja vrijednosti udjela po kojoj su se udjeli realizirali donosio posebne pravilnike o vrednovanju s ciljem zaštite ulagača, a u financijskim izvještajima se je vrijednost neto imovine utvrđivala sukladno MSFI, uz istovremeni prikaz usklade i obrazloženje razlika.\n \n\n\n\nNadamo se da prethodno navedeno odgovara na Vaš upit. Ukoliko imate dodatnih pitanja ili komentara, slobodno nam se obratite.\n\nS poštovanjem,\n\n\nIvana Matovina\nDirektor","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[6,"HGK","PRAVILNIK,\nČlanak 15.","Grupacija skrbnika i depozitara Udruženja za poslovanje i posredovanje na financijskim tržištima HGK predlaže izmjenu na način da članak 15. stavak 1. glasi „Naknade društvu za upravljanje i depozitaru obračunavaju se svakodnevno, a evidentiraju se sukladno učestalosti vrednovanja imovine UCITS fonda iz članka 3. stavka 2. ovoga Pravilnika, na osnovicu koju čini ukupna imovina UCITS fonda umanjena za iznos obveza fonda s osnove ulaganja u financijske instrumente. Osnovica za evidenciju naknada obračunatih za neradne dane jednaka je osnovici prvog radnog dana koji slijedi neradnom danu“ radi ujednačavanja s izmjenama u članku 3.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. Vidi odgovor na prvi komentar."]
[7,"HGK","PRAVILNIK,\nČlanak 16.","Grupacija skrbnika i depozitara Udruženja za poslovanje i posredovanje na financijskim tržištima HGK predlaže izmjene u članku 16. Stavak 1. „Društvo za upravljanje dužno je izračunavati za svaki radni dan i zadnji dan u mjesecu idućeg radnog dana neto vrijednost imovine i cijenu udjela UCITS fonda“ te u stavku 3. „Društvo za upravljanje je obvezno svakog dana vrednovanja, a najkasnije do kraja sljedećeg radnog dana, dostaviti Agenciji Izvještaj o izračunu neto vrijednosti imovne UCTIS fonda i cijeni udjela UCITS fonda za dan vrednovanja“ U tom slučaju stavak  4. se briše. Predlažemo ujednačavanje s praksom UCITS fondova iz EU zemalja, npr. Njemačka. Trenutno depozitar šalje izvještaj o izračunu neto vrijednosti imovne UCTS fonda i cijeni udjela UCITS fonda koji izračunava samostalno i neovisno od društva za upravljanje, uključujući i za neradne dane jer ne može poslati izvještaj Agenciji bez da ga izračuna. Samim time članak 16. st. 2 u trenutnom pravilniku operativno i proceduralno znači da depozitar i dalje računa i neradne dane. Predlažemo da se neradni dani ne računaju kako je praksa u EU zemljama a minimalno ne izvještavaju prema Agenciji.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. Vidi odgovor na prvi komentar."]