{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":9,"n_cols":6,"rows_kept":9,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu Izmjena i dopune Mreže javne zdravstvene službe"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Istarska županija ","IZMJENE I DOPUNU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","U ime Istarske županije dostavljamo vam slijedeće primjedbe:\n\n1) Koristimo priliku ovih Izmjena da bismo predložili promjenu normativa i standarda vezanih za potreban broj ugovorenih djelatnika fizikalne terapije u kući u odnosu na broj osiguranika koji u ovom trenutku iznosi 1:15.000. Naime, u više navrata je Županija dobila primjedbe pacijenata i pružatelja usluga putem Povjerenstva za zaštitu prava pacijenata o kršenju prava pacijenata na dostupnost te zdravstvene usluge sukladno njihovim potrebama. Također nam liječnici specijalisti signaliziraju kako bi se mogao spriječiti značajan broj invaliditeta i dugoročno uštedjeti veliki troškovi, kada bi pacijenti imali na vrijeme dostupnu uslugu fizikalne terapije u potrebnoj kvantiteti i kvaliteti.\n\n2) Predlažemo da se prilikom određivanja mreže timova u djelatnosti zdravstvene njege u kući odredi samo ukupan broj potrebnih timova po jedinicama regionalne samouprave (županijama), a ne kao što je do sada bio slučaj po JLS. Dakle, predlaže se da se omogući lokalnoj upravi precizan raspored medicinskih sestara na terenu i da se dozvoli „prebacivanje poslova i troškova“ iz jedne jedinice lokalne samouprave (JLS) na drugu, jer je veoma česti slučaj da okrugli brojevi iz Mreže ne oslikavaju realnu potrebu na terenu. Dakle, sestra koja je ugovorena za jednu JLS ima npr. u toj sredini posla za 80% svog radnog vremena, dok istovremeno sestra ugovorena u drugoj JLS ima posla za 120% svog radnog vremena (zbog broja stanovnika ili konfiguracije terena), a zakonski je onemogućeno da se priznaju troškovi drugoj sestri koja pomaže prvoj. \n\n3) Budući da je u Istarskoj županiji u tijeku izgradnja hospicija u Puli (koju vodi i financira Porečka i Pulska biskupija preko Caritasa u suradnji sa Istarskom županijom i Gradom Pula), predlažemo da se iza Tablice II.4 Mreže javne zdravstvene službe (Postelje u ustanovi za palijativnu skrb – Ustanova za palijativnu zdravstvenu skrb Hospicij „Marija Krucifiksa Kozulić“) dodaje nova tablica za Ustanovu za palijativnu skrb Hospicij „Blaženi Miroslav Bulešić“ u Puli, sa 14 postelja za palijativnu skrb. Ostale izvanbolničke postelje za palijativnu skrb za Istarsku županiju u Mreži raspoređene su u stacionarima Istarskih domova zdravlja u središnjoj i sjevernoj Istri te smatramo da bi tih dodatnih 14 palijativnih postelja zadovoljilo potrebu za izvanbolničkim stacionarnim posteljama u južnom dijelu Istre kojemu gravitira najveći broj stanovnika Istarske županije. \n\n4) Obzirom na aktualnu situaciju nedostatka liječnika svih specijalnosti predlažemo da lokalnoj samoupravi, u suradnji sa zdravstvenim ustanovama, bude dopušteno da na svom području unutar broja pojedinih specijalista definiranog Mrežom preraspodjele mjesto rada tih specijalista i prilagode ga stvarnoj potrebi na terenu. Dakle, ne predlaže se da se poveća ukupan broj specijalista, već da se dopusti njihova slobodna raspodjela prema najvećim lokalnim potrebama. Npr. u nedostatku oftalmologa koji bi došli raditi u Istru i preopterećenja rada oftalmologije u Općoj bolnici Pula, pronašao se  specijalista oftalmolog iz inozemstva koji bi bio voljan raditi u Općoj bolnici u Puli, ali su tamo mjesta u Mreži popunjena. Istovremeno, nepopunjena su mjesta u Mreži specijalističko-konzilijarne i dijagnostičke zdravstvene djelatnosti na lokalnoj razini i nedostaju cca 2 tima (nisu ugovoreni s HZZO-om) i to za Labin i Pazin-Buzet. Za popunjavanje tih mjesta, na tim lokacijama jednostavno nema liječnika. Zbog toga svi pacijenti koji bi tamo pripadali dodatno opterećuju rad oftalmologa u Puli, gdje se zbog popunjenih mjesta u Mreži za tu lokaciju ne može zaposliti specijalista koji je ionako teško pronađen."]
[2,"Ured pučke pravobraniteljice","IZMJENE I DOPUNU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Pučka pravobraniteljica zaprima pritužbe građana o možebitnim kršenjima ljudskih prava i temeljnih sloboda u smislu nedostupnosti zdravstvene zaštite u pojedinim zdravstvenim djelatnostima na pojedinim područjima Republike Hrvatske čime dobivamo sliku o područjima zdravstva gdje treba reagirati normativnom snagom u svrhu poštivanja i očuvanja načela zdravstvene zaštite. O navedenom smo Vas već obavještavali u svojim dopisima i izvješćima Hrvatskom saboru, a kako je sada otvorena mogućnost za usklađivanje Mreže javne zdravstvene službe (dalje u tekstu: Mreža) s iskazanim potrebama građana za ostvarenje prava na zdravstvenu zaštitu u svakom trenutku i na svakom području teritorija Republike Hrvatske, ovim putem Vam dostavljamo mišljenje o Nacrtu Mreže. \nSadržaj zaprimljenih pritužbi građana pokazao je nedostatak ugovorenih fizioterapeuta za fizikalnu terapiju u kući bolesnika dok Nacrtom Mreže povećanje broja ugovorenih fizioterapeuta nije predviđeno. Obzirom da broj zdravstvenih radnika/postelja/timova u Mreži ovisi o unaprijed  utvrđenom standardu temeljenim na Planu zdravstvene zaštite Republike Hrvatske (NN 86/12) u kojem su definirane zdravstvene potrebe stanovništva od posebnoga interesa za Republiku Hrvatsku, specifične potrebe i mogućnosti ostvarivanja zdravstvene zaštite na pojedinim područjima i mjerila za određivanje mreže javne zdravstvene službe uvažavajući dostupnost zdravstvene zaštite po područjima, ukazujemo na prijeku potrebu mijenjanja utvrđenih standarda. Naime, relevantni podaci u Planu zdravstvene zaštite Republike Hrvatske koji čine osnovu nastanka kriterija za utvrđivanje standarda u svakoj zasebnoj zdravstvenoj djelatnosti potječu većinom iz 2010. i 2011. godine, slijedom čega je teško za vjerovati da se do danas demografska i zdravstvena slika stanovništva Republike Hrvatske nije promijenila. Dokaz o suprotnome upravo predstavljaju pritužbe građana o nedostupnosti zdravstvene zaštite u navedenoj djelatnosti.\nKao primjer možemo navesti problem nedostatka fizioterapeuta na području Dugog Sela gdje ustanove za starije i nemoćne osobe teškom mukom za svoje korisnike pronalaze dostupnog fizioterapeuta gdje je lista čekanja dugačka, a sve zbog utvrđenog standarda od 15.000 osiguranika na jednog fizioterapeuta. Nažalost, liste čekanja nisu pri tome jedini problem već se osiguranici suočavaju s potencijalno smanjenom kvalitetom oporavka, duljim bolovanjima i time duljim izostancima s tržišta rada te smanjenjem prihoda kućanstva što u konačnici predstavlja još samo jedan poveći trošak za zdravstveni sustav za koji se, s druge strane, pokušavaju naći načini ušteda i racionalizacije troškova. Uzevši u obzir navedeno, predlažemo utvrđeni standard za fizikalnu terapiju u kući bolesnika uskladiti s trenutnim potrebama osiguranika i povećati broj fizioterapeuta po županijama/Gradu Zagrebu.\n\nUjedno, podržavamo jačanje djelatnosti zdravstvene ekologije koje se u ovom Nacrtu Mreže predviđa kroz osnivanje mreže javne zdravstvene službe s jednim timom u svakoj jedinici područne (regionalne) samouprave i dva tima u Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo (sastav jednog tima: jedan specijalist epidemiologije ili javnozdravstvene medicine ili ekologije i jedan zdravstveni djelatnik najmanje SSS) s početkom provedbe od 1. siječnja 2020. godine.\nNaime, pučka pravobraniteljica još od 2013. godine ukazuje na potrebu sustavnog prikupljanja i analize podataka o utjecaju čimbenika okoliša na zdravlje, i to posebice u sredinama s izvorima onečišćenja okoliša, a od 2014. preporuča da se osiguraju potrebni zakonski i materijalni uvjeti za daljnji razvoj zdravstvene ekologije te da se uvede obvezujuća procjena utjecaja na zdravlje (HIA) prije planiranja i izgradnje velikih industrijskih i drugih infrastrukturnih objekata, a koje još uvijek nisu usvojene.\nVjerujemo da u ovom dijelu Nacrt Izmjena i dopune Mreže javne zdravstvene službe slijedi dane preporuke te da će samim donošenjem, ali i stručnom pripremom za provedbu doprinijeti zaštiti prava na zdrav život, iako je početak provedbe predviđen tek od 2020. godine."]
[3,"Spomenka Tomek-Roksandić","IZMJENE I DOPUNU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Poštovane/i,\nu ime Referentnog centra MZ RH za zaštitu zdravlja starijih osoba/ Službe za javnozdravstvenu gerontologiju Nastavnog zavoda za javno zdravstvo \"Dr. Andrija Štampar\" upućujemo slijedeće:\nsukladno postojećoj MREŽI TIMOVA U DJELATNOSTI JAVNOG ZDRAVSTVA U REPUBLICI HRVATSKOJ- PO ŽUPANIJAMA I GRADU ZAGREBU (NN 113/2015), za potrebe poslova i zadaća  GERONTOLOGIJE nužna je dopuna sa DODATNIM JEDNIM GERONTOLOŠKIM TIMOM  u Gradu Zagrebu. Kako normativna struktura po jednom gerontološkom timu iznosi 30 000  starijih od 65 godina, konkretno u Gradu Zagrebu, po procjeni iz 2015.godine iznosi  146 217  stanovnika starijih od 65 godina, a to upravo diktira potrebu za četiri (4) gerontološka tima u Službi za javnozdravstvenu gerontologiju  Nastavnog zavoda za javno zdravstvo \"Dr. Andrija Štampar\". Napominjemo kako Služba za javnozdravstvenu gerontologiju ujedno obnaša i funkciju Referentnog centra MZ RH za zaštitu zdravlja starijih osoba, koji obavlja najsloženije poslove i zadaće gerontološko-javnozdravstvene djelatnosti praćenja i proučavanja te evaluacije zdravstvenih potreba i funkcionalne sposobnosti starijih osoba u ranijoj (65-74 god.), srednjoj (75-84 god.) i dubokoj starosti (85 i više godina).  Time gerontološko-javnozdravstvena djelatnost izradom programa unapređenja zaštite zdravlja starijih osoba, značajno doprinosi racionalizaciji rastuće gerijatrijske zdravstvene potrošnje i kvaliteti učinkovitije zdravstvene skrbi za starije u Hrvatskoj."]
[4,"ustanova za zdravstvenu njegu u kući Ane Švarc","IZMJENE I DOPUNU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Poštovani\nU postojeći Nacrt izmjena i dopuna Mreže javno zdravstvene službe obavezno se treba uvrstiti i fizikalna terapija u kući .Postojeća Mreža i standardi od  1 : 15000 ne zadovoljava trenutne potrebe za tom djelatnošću . U Dubrovačko - neretvanskoj Županiji zbog raznolikosti i specifičnosti ugovoreno je 8 fizioterapeuta .Problem u našoj Županiji predstavljaju poluotok Pelješac  , općina Ston i otoci Koločep , Lopud i Šipan - velika udaljenost od grada Dubrovnika i plovidba brodskom linijom .Zbog svoje udaljenosti od grada iziskuje višesatnu vožnju , koja traje od 45 minuta do 1 . 30 minuta u jednom pravcu .Jedan od primjera fizikalna terapija u kući selo Kuna Pelješka  odobreno 14 dolazaka  - udaljenost u jednom smjeru 93 km x 2 = 180 km , vrijeme provedeno u vožnji 42 sata . otok Lopud odobreno 30 dolazaka brodska linija ( cijena povratne karte van sezone 38 kn ) , polazak u 10 sati povratak u 13.15 vrijeme izgubljeno u plovidbi 3 sata i 15 minuta , izgubljeni radni sati sa drugim bolesnicima 97 sati . Sve navedeno  višesatna vožnja i višesatna plovidba iziskuje velika financijska sredstva i stvara velike liste čekanja od 1 do 3 mjeseca .\nSmatramo da postojeći Nacrt izmjena i dopuna Mreže javno zdravstvene službe treba proširiti i   promjeniti postojeći standard 1 : 15000 u standard 1 : 5000, čime bi se smanjile liste čekanja , čime i osigurali člankom 11 Zakona o zdravstvenoj zaštiti svom stanovništvu zajamčena prava . U nadi da će te razmotriti povratne informacije sa terena te na osnovu istih prilagodit Mrežu srdačno pozdravljam.\n\n\nAne Švarc"]
[5,"Udruga fizioterapeuti u kući","IZMJENE I DOPUNU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Poštovani,\n\nSmatramo da bi u postojeći Nacrt izmjena i dopuna mreže javne zdravstvene službe svakako trebalo uvrsti i izmjene Mreže u dijelu koji definira fizikalnu terapiju u kući bolesnika. Mreža treba biti prilagođena trenutnim potrebama osiguranika, te se nadamo  da će naši prijedlozi za poboljšanje iste naići na odobravanje i razumijevanje.\n\nUdruga fizioterapeuti u kući okuplja fizioterapeute zaposlene u djelatnosti fizikalne terapije u kući. Govorimo o  ugovornoj djelatnosti Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, koja je između ostaloga, definirana i Mrežom. Šezdeset posto svih fizioterapeuta iz djelatnosti fizikalna terapija u kući bolesnika učlanjeno je u Udrugu fizioterapeuti u kući što nam daje reprezentativnost i mogučnost da govorimo u ime večine fizioterapeuta iz navedene djelatnosti. \n\nMreža javne zdravstvene službe se odnosi i na potreban broj fizioterapeuta. Trenutno je potreban broj fizioterapeuta za  Republiku Hrvatsku definiran  standardom od 1:15 000 ( omjer fizioterapeuta i osiguranika ). \n\nPostojeći standard ne odgovara sadašnjim potrebama za provođenje fizikalne terapije u kući bolesnika. To je jasno vidljivo iz problema koje pacjenti imaju u ostvarenju prava na liječenje fizikalnom terapijom u kući.  Na početak liječenja se čeka 2-4 mjeseca, ovisno o lokaciji na kojoj pacjent živi. \nPočetak liječenja fizikalnom terapijom u kući je najčešće nastavak  započetog liječenja u bolnici. Sa medicinske strane postavlja se pitanje isplativosti npr. provođenja fizikalne terapije 60 dana nakon operacije ili moždanog udara.  Povećane stope invalidnosti, produženo vrijeme bolovanja, dodatni troškovi u lječenju komplikacija, produženje procesa fizikalne terapije radi kasnog početka,  kao i dodatne produžene hospitalizacije samo su neki od parametara koje treba uzeti u obzir  kada se događa odgađanje fizikalne terapije u kući bolesnika. \nČemu implantati zglobova kada pacijent nakon operacije 60-120 dana leži u postelji, čekajući fizikalnu terapiju u kući?\nSljedom svega navedenoga možemo reći da bi se standard 1:15 000 trebao promijeniti u standard  1:5 000 osiguranika na jednog fizioterapeuta u djelatnosti fizikalna terapija u kući bolesnika. Tako bi izjednačili mrežu sa stanjem na terenu te smanjili liste čekanja tj. osigurali bolju dostupnost fizikalne terapije krajnjem korisniku – nepokretnom bolesniku. Ujedno bi omogućili dodatno zapošljavanje fizioterapeuta na području gdje za isto postoji potreba. \nMolimo Vas da se u slijedeću  Izmjenu i dopunu mreže javne zdravstene službe uvrste i izmjene vezane za fizikalnu terapiju u kući.\n\nUz poštovanje,\nU Zagrebu 23.10.2017\nPredsjednik Udruge fizioterapeuti u kući:\nGoran Cvetojević, prvostupnik fizioterapije"]
[6,"Dubrovačko-neretvanska županija","IZMJENE I DOPUNU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nI.","REPUBLIKA HRVATSKA\nDUBROVAČKO NERETVANSKA ŽUPANIJA\n                            Ž U P A N \n\nKLASA : 500-01/17-01/21\nURBROJ : 2117/1-01-17-3\nDubrovnik, 10. studeni 2017.  godine\n\n\nMINISTARSTVO ZDRAVSTVA\nN/p Ministar, prof.dr.sc. Milan Kujundžić, dr.med.\nKsaver 200 a\n10000 Zagreb\n\n\nPredmet: Izmjena i dopuna Mreže javne zdravstvene službe na području Dubrovačko-neretvanske \n                 županije\n    - Predlaže se\n\nPoštovani,\n\n                sukladno odredbama Zakona o zdravstvenoj zaštiti („Narodne novine“ broj: 150/08, 71/10, 139/10, 22/11, 84/11, 154/11, 12/12, 35/12, 70/12, 144/12, 82/13, 159/13, 22/14 , 154/14, 70/16.) jedinica područne (regionalne) samouprave ostvaruje svoja prava, obveze, zadaće i ciljeve na području zdravstvene zaštite, između osaloga i tako da osigura popunjavanje Mreže javne zdravstvene zaštite.\n\n              Mrežom javne zdravstvene službe organizira se rad ustanova te koordinira rad svih pravnih i fizičkih osoba koje na području jedinice područne (regionalne) samouprave obavljaju zdravstvenu djelatnost.\n\n             Navedenom Mrežom za područje grada Metkovića, odnosno 35.000 stanovnika predviđen je i popunjen jedan tim fizikalne medicine i rehabilitacije, što smatramo nedostatnim. Predlažemo da se u izvanbolničku specijalističko-konzilijarnu zdravstvenu zaštitu uvrsti u Dom zdravlja Metković umjesto dosadašnjeg jednog tima 1,5 tim, a iz slijedećih razloga:\n\n              Područje Donjoneretvanskog kraja nastanjuje znatno veći broj ljudi, posebno onaj pogranični dio kojem gravitira i hercegovačko stanovništvo s prebivalištem u Republici Hrvatskoj. \n\n             Projektom prekogranične suranje HR – BiH planira se nabaviti moderni laserski uređaj za potrebe fizikalne terapije, za kojeg su osigurana sredstva, što će u konačnici povećati prihode doma zdravlja, ali zahtijevati i dodatni angažman djelatnika. \n\n              Pri Domu zdravlja Metković pored specijaliste fizijatra koji radi u struci zaposlen je još jedan specijalist fizijatar koji zbog potreba službe radi na odjelu hemodijalize, stoga smatramo da su navedeni razlozi opravdani za povećanje pola tima na tom području.\n\n\n\n             Slijedeći prijedlog se odnosi na Mrežu koordinatora za palijativnu skrb na primarnoj razini.\n\n            Za područje Dubrovačko-neretvanske županije predviđen je 1 (jedan) koordinator s napomenom da se zbog posebnih dodatnih potreba koje uvjetuju ruralna područja, otoci  i slično može dodatno osigurati još jedan koordinator. Upravo iz nadodane napomene smatramo da je neophodno dodati još 2 (dva) koordinatora, a zbog specifičnosti naše županije. \n\n           Obalni pojas Dubrovačko-neretvanske županije je uzak i nehomogen te planinskim masivom odvojen od unutrašnjosti. Na području Neum – Klek kopneni teritorij DNŽ-a razdvojen je državnom granicom s Bosnom i Hercegovinom, čime je geoprometno u nepovoljnijem položaju u odnosu na sve druge hrvatske županije. \n\n            U otočnom području nalaze se 223 otoka, otočića, hridi i grebena te veličinom drugi hrvatski poluotok Pelješac. Najznačajniji naseljeni otoci su Korčula, Mljet, Lastovo i skupina Elafitskih otoka kojoj pripada i Koločep, najjužniji naseljeni hrvatski otok.\n\n             Sve su to razlozi zbog kojih smatramo da je u našoj županiji neophodno imati tri koordinatora za palijativnu skrb, jednog za područje grada Dubrovnika, područje Konavala i Elafita, jedan za područje Donjoneretvanskog kraja i jedan za područje otoka Korčula i poluotoka Pelješca, te vjerujemo da ćete prihvatiti naš prijedlog.\n\nS poštovanjem,\n\n\n\n\n     Ž U P A N\n\nNikola Dobroslavić\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\n\nNa znanje:\n\nHrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Margaretska 3. Zagreb\n\n\n\n\n\n\n\n\nU Tablici I.13. MREŽA KOORDINATORA ZA PALIJATIVNU SKRB NA PRIMARNOJ RAZINI ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU redni broj XI mijenja se i glasi: \n\n*Za Dubrovačko-neretvansku županiju povećati broj koordinatora za palijativnu skrb na primarnoj razini zdravstvene zaštite za 2.\n\nRedni broj III mijenja se i glasi: \n\nRed. broj  Županija/Grad Zagreb  Potreban broj koordinatora * \nIII  DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA  3 \n\n  \n\n  \nRubrika: „UKUPNO U REPUBLICI HRVATSKOJ“ mijenja se i glasi: \n  \n  \n  \nUKUPNO U REPUBLICI HRVATSKOJ  Potreban broj koordinatora *  52 \n\nU Tablici II.1. MREŽA SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNE I DIJAGNOSTIČKE ZDRAVSTVENE DJELATNOSTI – POTREBAN BROJ SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNIH I DIJAGNOSTIČKIH TIMOVA PREMA UTVRĐENOM STANDARDU PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU, A IZNIMNO PO REGIJAMA, ODNOSNO NA NACIONALNOJ RAZINI U TABLICA II.1.1. mijenja se i glasi:\n\nMreža Specijalističko-konzilijarne i dijagnostičke zdravstvene djelatnosti na lokalnoj razini – Potreban broj timova, u djelatnosti interne medicine, psihijatrije, fizikalne medicine i rehabilitacije i oftalmologije\n \nŽUPANIJA/DJELATNOST Fizikalna medicina i rehabilitacija\nDubrovačko-neretvanska županija  1,5"]