{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":8,"n_cols":6,"rows_kept":8,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Javno savjetovanje o Prijedlogu plana zakonodavnih aktivnosti Ministarstva zaštite okoliša i energetike za 2018. godinu i prethodnim procjenama"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"VESNA TOMAŠIĆ","PRIJEDLOG PLANA ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI ZA 2018. GODINU I PRETHODNIM PROCJENAMA","Uvidom u Prijedlog plana zakonodavnih aktivnosti za 2018. godinu može se uočiti da Ministarstvo nije predvidjelo donošenje odgovarajućih zakonskih rješenja koja su izravno ili neizravno vezana uz osnivanje strukovnih organizacija (komora). Člankom 49. Zakona o zaštiti okoliša (pročišćeni tekst zakona, N.N. 80/13, 153/13 i 78/15) predviđeno je da se „posebnim zakonom može urediti udruživanje stručnih osoba koje obavljaju stručne poslove zaštite okoliša u komoru inženjera i stručnjaka zaštite okoliša i prirode“, međutim takav zakon još uvijek nije donesen. Nadalje, u članku 90. st.3. Zakona o održivom gospodarenju otpadom (N.N. 94/13) navodi se da je nositelj elaborata gospodarenja otpadom - osoba  koja prema posebnom propisu ima pravo uporabe stručnog naziva ovlašteni inženjer i koja je član odgovarajuće komore. S obzirom da stručnjacima kompetentnim za navedenu problematiku nije omogućeno strukovno udruživanje u odgovarajuću komoru – pretpostavka je da oni ne mogu biti nositelji izrade takvih elaborata. \n\nPretpostavka je da je izostanak rješavanja navedenog problema slučajan propust. Nepojmljivo je da bi se mogla propustiti prilika da se u Republici Hrvatskoj koriste potencijali stručnjaka i dodatne mogućnosti stvaranja novih radnih mjesta, kao i mogućnost  izgradnje ekološki prihvatljivijeg i boljeg društva, unapređenje kvalitete života i povećanje konkurentnosti Hrvatske. S obzirom na prethodno navedeno predlažem da Ministarstvo donošenjem odgovarajućih zakonskih rješenja osigura uvjete za pristup i obavljanje profesije u stručnim poslovima zaštite okoliša i gospodarenja otpadom."]
[2,"IGOR PETROVIĆ","PRIJEDLOG PLANA ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI ZA 2018. GODINU I PRETHODNIM PROCJENAMA","Prijedlogom plana zakonodavnih aktivnosti za 2018. godinu i prethodnim procjenama nisu obuhvaćeni propisi čije je donošenje predviđeno Zakonom o zaštiti okoliša (NN 80/13, 153/13, 78/15) i to:\n\n- propis iz članka 47 stavak 5 - Pravilnik o polaganju stručnog ispita i\n\n- propis iz članka 49 - Zakon o Komori inženjera i stručnjaka zaštite okoliša i prirode\n\nSmatram da je odnošenje ova dva propisa od iznimne važnosti za uspostavu reguliranih zanimanja (ovlaštenih inženjera i revidenata) u području zaštite okoliša i prirode te predlažem da se donošenje ova dva propisa također uvrsti u Prijedlog plana zakonodavnih aktivnosti za 2018. godinu. Također ovom prilikom želim istaknuti da je propis iz članka 47 stavak 5, prema članku 269 Zakona o zaštiti okoliša (NN 80/13, 153/13, 78/15), bilo potrebno donijeti u roku od godinu dana od stupanja na snagu ovog Zakona."]
[3,"Geotehnički fakultet, Sveučilište u Zagrebu","PRIJEDLOG PLANA ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI ZA 2018. GODINU I PRETHODNIM PROCJENAMA","U Prijedlogu plana zakonodavnih aktivnosti Prilog 2. u točki 7 navodi se Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti okoliša (EU), te se isti planira u IV. tromjesečju 2018. godine. Nadalje, navodi se da je cilj izmjene Zakona:  – novelirati grupe stručnih poslova zaštite okoliša, sadržaj zahtjeva za izdavanje suglasnosti te obvezu polaganja stručnog ispita za obavljanje poslova iz područja zaštite okoliša (točka 2.2.).\nU postojećem Zakonu o zaštiti okoliša Članak 49. navodi se da se posebnim zakonom može urediti udruživanje stručnih osoba koje obavljaju stručne poslove zaštite okoliša u Komoru inženjera i stručnjaka zaštite okoliša i prirode.\nTemeljem navedenog molimo da se u Prijedlog plana zakonodavnih aktivnosti doda i izrada Zakona o komori inženjera i stručnjaka zaštite okoliša i prirode u IV. kvartal 2018. godine. Naime, smatramo da su navedene planirane izmjene Zakona o zaštiti okoliša usko povezane s izradom dodatne zakonske regulative (Zakona o komori inženjera i stručnjaka zaštite okoliša i prirode), te je iste potrebno izrađivati u isto vrijeme. Jedino se na taj način može učinkovito uvesti red u obavljanje stručnih poslova iz područja zaštite okoliša kao što je navedeno u točki 2.3."]
[4,"E.ON Hrvatska d.o.o.","Prijedlog plana zakonodavnih aktivnosti,\nObrazac prethodne procjene za Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti","U članku 3. UTVRĐIVANJE ISHODA ODNOSNO PROMJENA navedeno je:\n\nŠto je cilj koji se namjerava postići?\nPotpuno usklađivanje s pravnom stečevinom Europske unije.\n\nKakav je ishod odnosno promjena koja se očekuje u području koje se namjerava urediti?\nReguliranje neovisnosti nacionalnog regulatornog tijela usklađen u potpunosti sa zahtjevima pravne stečevine EU.\n\nS obzirom na navedeno, u slučaju doslovne primjene odredbi EU Direktiva, a imajući u vidu trenutno stanje na tržištu električne energije i plina, smatramo da su pogrešno utvrđena Mjerila učinka:\n\nUTVRĐIVANJE GOSPODARSKIH UČINAKA\n5.1.2. Slobodno kretanje roba, usluga, rada i kapitala\n5.1.3.Funkcioniranje tržišta i konkurentnost gospodarstva\n5.1.4.Prepreke za razmjenu dobara i usluga\n5.1.5.Cijena roba i usluga\n5.1.6.Uvjet za poslovanje na tržištu\n5.1.25.Trgovačka društva u vlasništvu Republike Hrvatske i trgovačka društva u vlasništvu jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave\nUTVRĐIVANJE UČINAKA NA TRŽIŠNO NATJECANJE\n5.2.2.Pozicija državnih tijela koja pružaju javne usluge uz istovremeno obavljanje gospodarske aktivnosti na tržištu\n5.2.3.Postojanje diskriminirajućih uvjeta, osobito posebnih isključivih prava, uživanja povoljnijeg izvora financiranja ili pristupa privilegiranim podacima među gospodarskim subjektima\n5.2.15.Trgovačka društva u vlasništvu Republike Hrvatske i trgovačka društva u vlasništvu jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave\n\n6.2.Da li će propis imati učinke na tržišnu konkurenciju i konkurentnost unutarnjeg tržišta EU u smislu prepreka slobodi tržišne konkurencije?\n6.5.Ako predložena normativna inicijativa nema učinke navedene pod pitanjima 6.1. do 6.4., navedite obrazloženje u prilog izjavi o nepostojanju učinka na male i srednje poduzetnike.\nObrazloženje: S obzirom da se radi o usklađivanju domaćeg zakonodavstva s pravnom stečevinom EU u dijelu koji se odnosi na određivanje pojedinih odredbi kojim bi se ojačala neovisnost nacionalnog regulatora, takvo određivanje nema učinaka za male i srednje poduzetnike.\n\nOBRAZLOŽENJE:\nIzmjenama i dopunama Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti na način da se provede \"Potpuno usklađivanje s pravnom stečevinom Europske unije\", a s ishodom \"Reguliranje neovisnosti nacionalnog regulatornog tijela usklađen u potpunosti sa zahtjevima pravne stečevine EU\" konačno bi se stvorili preduvjeti da HERA u skladu s svojom ulogom osigura, kako striktno provođenje EU direktiva tako i Zakona RH, a prije svega Zakona o tržištu električne energije i Zakona o tržištu plina.\nTime bi se postigao cilj uvođenja otvorenog tržišta energije, fer tržišnog natjecanja i uključivanje tržišta energije u RH u jedinstveno tržište energije EU. Mišljenja smo da bi samim time prethodno navedena mjerila učinka i adresati bili bitno drugačiji od navedenoga, odnosno da bi učinci bili \"veliki\" i to u pozitivnom smislu kroz učinke na gospodarstvo kao i slobodu tržišnog natjecanja u energetici."]
[5,"E.ON Hrvatska d.o.o.","Prijedlog plana zakonodavnih aktivnosti,\nObrazac prethodne procjene za Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji","Zakon o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji (Narodne novine, br. 100/15)  je donesen na 19., izvanrednoj, sjednici Hrvatskog sabora 10. rujna 2015.. Obrazloženje prijedloga tog zakona identično je obrazloženju za ove izmjene i dopune navedenom u:\n2.ANALIZA POSTOJEĆEG STANJA\n3.UTVRĐIVANJE ISHODA ODNOSNO PROMJENA\n4.UTVRĐIVANJE RJEŠENJA\nIz prethodno navedenih pojašnjenja razvidno je da se izmjene i dopune rade s ciljem: \"Objedinjavanje i definiranje postojećih normativnih akata u primarnom i sekundarnom zakonodavstvu u jednom zakonu i pripadajućim provedbenim propisima te usklađivanje zakonodavstva koje uređuje obnovljive izvore energije. Potpun prijenos i implementacija strateških i razvojnih dokumenata i pravne stečevine Europske unije u području obnovljivih izvora energije - direktive 2009/28/EC o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora energije, koncipiranje i provedba mjera za realizaciju projekata obnovljivih izvora energije, te razvoj i provedba mjera podrške u kontekstu cilja u 2020. godini.\"\n\nMeđutim u dijelu koji se odnosi na \"6. Prethodni test malog i srednjeg poduzetništva (Prethodni MSP test)\" uz odgovore na dva pitanja dano je slijedeće obrazloženje:\n\n\"Obrazloženje: Opskrbljivačima električnom energijom zadržava se dosadašnja obveza reguliranog otkupa električne energije proizvedene po povlaštenoj cijeni.\"\n\nNavedeno obrazloženje da se Opskrbljivačima vraća, a ne zadržava, dosadašnja obveza reguliranog otkupa električne energije proizvedene po povlaštenoj cijeni, u potpunoj je suprotnosti s prethodnim obrazloženjima 2.ANALIZA POSTOJEĆEG STANJA, 3.UTVRĐIVANJE ISHODA ODNOSNO PROMJENA i 4.UTVRĐIVANJE RJEŠENJA kao i s Direktivom 2009/28/EZ, a posebice Direktivom 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i opozivu Direktive 2003/54/EZ.\n\nVračanje obveze \"reguliranog\" otkupa \"tržišnim\" opskrbljivačima predstavlja teško kršenje tržišne utakmice, a već je i dosadašnja praksa praktično dovela do urušavanja \"otvorenog\" tržišta električne energije u RH. Upravo iz tog razloga Zakonom iz 2015 maknuta je obveza otkupa i uvedena EKO bilančna grupa, uz identično obrazloženje kojim se sada vraća.\n\nProvedba ovakve odredbe vratila bi Zakon o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji natrag na regulirani i netržišni sustav, a poslijedice za tržište električne energije bi bile gašenje istog.\n\nPoslijedično smatramo da su i sve navedene procjene utjecaja u ovom dokumentu pogrešne a posebice  \"8.2.Procjena učinaka na tržišno natjecanje iz točke 5.2.\"\n\n\"Krajnja moguća posljedica navedenog je pokretanje postupka protiv RH zbog povrede Europskog prava, a izmjene i dopune zakona se predlažu upravo zbog usklađivanja s pravnom stečevinom EU!\""]