{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":5,"n_cols":6,"rows_kept":5,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Javno savjetovanje o ažuriranom Prijedlogu plana zakonodavnih aktivnosti Ministarstva zaštite okoliša i energetike za 2018. godinu i prethodnim procjenama"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"LANA OFAK","Prijedlog plana zakonodavnih aktivnosti,\nObrazac prethodne procjene za Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti okoliša","Poštovana, poštovani,\n\nvezano za izmjene i dopune Zakona o zaštiti okoliša, nužno je uskladiti odredbe Zakona o zaštiti okoliša, ne samo s Direktivom 2003/35/EZ, već i s Konvencijom o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (Aarhuškom konvencijom). O neusklađenosti Zakona s Aarhuškom konvencijom nastavnici Katedre za upravno pravo Pravnog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu upozoravaju Ministarstvo prilikom svake izmjene Zakona te bih ovim putem zamolila da se uzmu u obzir svi komentari i prijedlozi koje je Katedra Ministarstvu dostavila 2013. godine, 2015. godine te 2017. godine. Ovdje prilažem poveznice na javno dostupne komentare i kritike zakonskih odredaba koje sam u ime nastavnika Katedre za upravno pravo upućivala Ministarstvu te bih zamolila da ih Ministarstvo razmotri prilikom izrade novog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti okoliša:\n\n1. 2013. godine - Izvješće Odbora za zaštitu okoliša i prirode o Prijedlogu zakona o zaštiti okoliša, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 391, http://www.sabor.hr/Default.aspx?art=55235 \n\n2. 2015. godine - Izvješće o provedenom savjetovanju - Javno savjetovanje o Nacrtu prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti okoliša, http://mzoip.evolare.host25.com/doc/17062015_-_i\nzvjesce_o_provedenom_savjetovanju.pdf\n\n4. 2017. godine - Izvješće o provedenom savjetovanju - Javno savjetovanje o Nacrtu prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti okoliša, https://esavjetovanja.gov.hr/ECon/EconReport?ent\nityId=5334\n\nDodatno bih zamolila da Ministarstvo (u područjima koja su u njegovoj nadležnosti) razmotri i moje komentare koji su objavljeni ovdje:\n\n4. Nacrt IV. Nacionalnog izvješća o provedbi Aarhuške konvencije za razdoblje od 2014. – 2016. godine, Izvješće sa e-savjetovanja sa zainteresiranom javnošću, od 9. studenoga do 9. prosinca 2016., http://www.mzoip.hr/doc/izvjesce_o_provedenom_sa\nvjetovanju_2016.pdf\n\n5.  Izvješće organizacija civilnog društva o provedbi Aarhuške konvencije u Hrvatskoj za razdoblje od 2011. do 2013., http://aarhus.zelena-istra.hr/sites/aarhus.zelen\na-istra.hr/files/Izvjesce_organizacija_civilnog_\ndrustva_o-provedbi_Aarhuske_konvencije_u_Hrvatsk\noj.pdf\n \n6. Izvješće organizacija civilnog društva o provedbi Aarhuške konvencije u Hrvatskoj za razdoblje od 2014. do 2016., http://aarhus.zelena-istra.hr/sites/aarhus.zelen\na-istra.hr/files/Izvjesce%20o%20provedebi%20Aarh\nuske%20konvencije.pdf\n\nZahvaljujem!\n\nS poštovanjem,\n\nLana Ofak"]
[2,"WWF Adria","Prijedlog plana zakonodavnih aktivnosti,\nObrazac prethodne procjene za Zakon o vodama","Podržavamo prijedlog izrađivača zakona da se napravi novi Zakon o vodama kojim bi se objedinile sve izmjene i dopune.\nSvakako smatramo kako predmet izmjena Zakona o vodama u 2018. godini treba biti uvođenje tj. reguliranje ekološki prihvatljivog protoka (environmental flow) zakonom, čime se, između ostalog, ispunjava jedan od ciljeva upravljanja vodama (4. postizanje i očuvanje dobrog stanja voda radi zaštite života i zdravlja ljudi, zaštite njihove imovine, zaštite vodnih i o vodi ovisnih ekosustava) te ciljevi zaštite voda iz članka 40. Zakona o vodama. Isto tako Plan upravljanja vodnim područjima za razdoblje 2016.-2021. predviđa potrebu utvrđivanja i „propisivanja“ obaveze poštivanja ekološkog protoka kao obaveznu mjeru u okviru poglavlja C.5.2.3. Mjere unapređenja kontrole zahvaćanja voda, te poglavlja C.5.2.7. Mjere kontrole smanjenja hidromorfološkog opterećenja vode, što znači da se reguliranje ekološki prihvatljivog protoka treba napraviti i u okviru provedbe PUVPa 2016.-2021.\nDefinicija ekološki prihvatljivog protoka je: kvaliteta, kvantiteta i distribucija vode potrebne za održavanje čimbenika, funkcija i procesa o vodi ovisnih organizama o kojima ovise i ljudi. Treba prepoznati značaj ekološki prihvatljivog protoka za očuvanje i poboljšanje statusa vodnih tijela, te kroz definiranje zakonom odrediti kako je procjena i provedba ekološki prihvatljivog protoka obvezna, te predvidjeti definiranje metodologije za procjenu ekološki prihvatljivog protoka na nacionalnom nivou kroz relevantni propis (pravilnik, uredba). Jedino tako se može tražiti od korisnika voda da poštuju zakonski reguliranu proceduru, dok u sadašnjoj, nedefiniranoj situaciji, imamo pravnu nesigurnost i nemogućnost zahtijevanja od korisnika da uopće ispuštaju ekološki prihvatljiv protok i da količina ispuštene vode bude nacionalno određena i zadovoljavajuća, a ne proizvoljna kao sada.\nKao obrazloženje nudimo niz preuzetih obveza od strane Europske unije, ali i međunarodne zajednice:\na. Ekološki prihvatljivi protok kao važan čimbenik osiguravanja dovoljnih količina vode za sve dionike na određenom prostoru, a samim time i kao čimbenik očuvanja zaštićenih vrsta i staništa, spominje se u ključnim dokumentima Europske unije. \nb. EU Direktive o pticama i staništima kao mjeru zaštite kako bi se osigurao povoljan status stanišnih tipova i vrsta, navode i zadovoljavanje ekoloških potreba određenog staništa ili vrsta što je direktno povezano sa ekološki prihvatljivim protokom vode. \nc. Okvirna direktiva o vodama teži očuvanju svih voda te sprječavanju daljnjeg pogoršanja stanja te osobito postizanju dobrog ekološkog i kemijskog statusa vodnih tijela. Osim kroz poboljšanje kvalitete vode, Okvirna direktiva o vodama (ODV) poseban naglasak stavlja i na kvantitetu vode dostupne za normalno funkcioniranje određenog ekosustava. Jedna od mjera za postizanje dobrog ekološkog i kemijskog statusa je i određivanje ekološki prihvatljivog protoka i njegova provedba. Stoga je i objavljen CIS Vodič o ekološki prihvatljivom protoku, kako bi državama članicama pomogli u provedbi obaveza iz ODVa. \nd. Konvencija o močvarama od međunarodne važnosti naročito kao staništa ptica močvarica - Ramsarska konvencija (NN 12/93) nastoji osigurati mudru uporabu svih močvarnih područja te osigurava strože uvjete očuvanja močvarnih područja navedenih u Listi močvara od međunarodne važnosti. U samoj Konvenciji ekološki prihvatljiv protok spominje se u nekoliko navrata. U Rezoluciji IX.1, Dodatak C, napominje se kako je potrebna dovoljna količina vode za održavanje ekološkog karaktera močvarnih staništa, odnosno, određena količina vode dostupna za močvarna područja preduvjet je za njihovo očuvanje i mudru uporabu. Isto tako, postojanje podataka o posebnim potrebama za vodom u močvarnim područjima, dio je i drugih rezolucija Konvencije (npr. Rezolucija IX.1, Dodatak Cii, Rezolucija VIII.34, Rezolucija VIII.14 te Rezolucija VIII.1, a osobito Rezolucija X.1). Ekološki prihvatljiv protok je, između ostalog, posebno obrađen u Rezoluciji XII.12 (Punta del Este, Uruguay, 2015) koja predstavlja poziv za djelovanje kako bi se osigurale potrebe za vodom u močvarnim područjima za sadašnjost no i za buduće generacije. \ne. Konvencija o biološkoj raznolikosti (NN 6/96) nastoji postići ciljeve očuvanja bioraznolikosti na Zemlji. U sklopu Konvencije sklopljeno je nekoliko rezolucija koje se bave bioraznolikošću kopnenih voda u kojima je naglasak stavljen i na ekološki prihvatljiv protok (npr. Odluka VII/4, Odluka X/28).  \nf. Konvencija o zaštiti svjetske kulturne i prirodne baštine (NN 12/93) definira vrstu prirodnih ili kulturnih lokaliteta i područja koja će biti uvrštena u Popis svjetske baštine. U smislu ekološki prihvatljivih protoka, ova Konvencija osigurava zaštitu područja od iznimne vrijednosti  koja su povezana sa vodom (npr. jezero, rijeka ili gornji dio sliva vodotoka). \ng. Konvencija o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa (Bernska konvencija) (NN 6/00) ima za cilj zaštitu divljih vrsta flore i faune i njihovih staništa kao i promociju suradnje europskih zemalja na tom području. U poglavljima II i III, poseban naglasak stavljen je na očuvanje staništa i vrsta, odnosno na osiguranje svih potreba navedenih staništa i vrsta, tako i potrebe za određenom količinom dostupne vode.\nh. Konvencije o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja (Bonnska konvencija) (NN 6/00) ima za cilj zaštitu svih migratornih vrsta ptica i njihovih staništa. U smislu ekološki prihvatljivog protoka, ova Konvencija je važna osobito kada rijeke i močvarna područja tvore staništa zaštićenih vrsta te kada je održavanje protoka vode nužno za preživljavanje navedenih migratornih vrsta. \ni. Međunarodni ugovori na području upravljanja vodama, konkretnije Konvencija o zaštiti i korištenju prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera, Konvencija o suradnji na zaštiti i održivoj uporabi rijeke Dunav te Okvirni sporazum o slivu rijeke Save. Ovi ugovori osobito su značajni kada govorimo o ekološki prihvatljivom protoku.  Definiranje ekološki prihvatljivog protoka doprinosi ostvarivanju ciljeva ovih međunarodnih ugovora, točnije zaštiti vodnih resursa i njihovom korištenju na održiv način."]