{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":6,"n_cols":6,"rows_kept":6,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Javno savjetovanje o Obrascu prethodne procjene za Zakon o infrastrukturi za ukapljeni prirodni plin"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Udruga Zelena Istra","Obrazac prethodne procjene Zakona o infrastrukturi za ukapljeni prirodni plin","5.3. Utvrđivanje socijalnih učinaka - učinak je u svim segmentima (pitanjima) procijenjen kao \"neznatan\", s čime se ne možemo složiti. S obzirom da su i Općina Omišalj i Primorsko-goranska županija usvojile odluke kojima se protive izgradnji plutajućeg LNG terminala, a ovaj zakon omogućava da se projekt realizira i bez njihove suglasnosti, čime se umanjuje pravo građana na lokalnu i područnu samoupravu.  Jedan od razloga zbog koji se protive tom projektu je i njegov procijenjeni značajni negativni utjecaj na turističke djelatnosti na Kvarneru. \n\n5.5. Utvrđivanje učinaka na zaštitu okoliša.  I u tom je dijelu ocijenjeno da će zakon imati u svim dijelovima neznatan učinak, što nikako ne odgovara istini. Utjecaj LNG terminala na morski okoliš može biti značajno negativan ako se koristi morska voda za uplinjavanje. Mnoge studije su dokazale značajan negativni učinak na bioraznolikost mora zbog postupka kloriranja.  Negativan je i utjecaj na klimatske promjene jer se radi o fosilnom gorivu, zatim tu je i utjecaj prijevoza velikim tankerima."]
[2,"ZELENA AKCIJA","Obrazac prethodne procjene Zakona o infrastrukturi za ukapljeni prirodni plin,\nPRILOG 1. OBRAZAC PRETHODNE PROCJENE","Nevjerojatan je zaključak kako „normativno rješenje neće imati utjecaja na zaštitu okoliša, s obzirom da je predmetno uređeno drugim propisima“ (stavak 5.5.11.) te da „ne treba daljnja provedba procjene učinaka propisa“ (stavak 8.) s obzirom da se ovakvim posebnim Zakonom favorizira jedan projekt za koji će, zbog Zakona, procesi biti ubrzani. Dok su prema redovnim procedurama uređenima tim drugim propisima (poput Zakona o zaštiti okoliša) potrebne izrade Studija procjene utjecaja na okoliš za svaki zahvat kao i razne dozvole. Također, ovakve tvrdnje, dok još proces oko Studije o utjecaju na okoliš odnosno izdavanja okolišne dozvole za LNG terminal na otoku Krku nije završen, su neutemeljene.\n\nTvrdnja kako neće biti učinaka na klimu (stavak 5.5.1.) je pogrešna. Prema novoj znanstvenoj studiji, koju su nedavno izradili Kevin Anderson i Dr. Broderick, znanstvenici sa sveučilišta u Manchesteru i Teessideu u Velikoj Britaniji, daljnje korištenje plina je neuskladivo s ciljevima Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama. Navode kako države Europske unije moraju hitno napustiti korištenje fosilnih goriva, uključujući plin, kako bi smanjile emisije stakleničkih plinova te postigle međunarodno postavljen cilj zadržavanja porasta globalne temperature na 2 °C . Kako bi u tome uspjeli, EU-u ostaje vremenski period od samo 9 godina, ako započnemo odmah. Tvrdnja kako je plin tranzicijsko gorivo također je opovrgnuta u studiji jer čak i da sav ugljen i naftu zamijenimo plinom, u Europi imamo svega 9-12 godina da zadržimo globalno zagrijavanja ispod 2 °C. Dakle, prema studiji, napuštanje korištenja fosilnih goriva (odnosno smanjenje emisija stakleničkih plinova za 95%), potrebno je do 2035. godine, a ukoliko želimo zadržati porast globalne temperature na 1.5 °C, imamo i manje vremena. Plin je čak 84 puta potentniji od ugljičnog dioksida, u periodu od 20 godina, i time opasan po pitanju klimatskih promjena. Pored emisija CO2 od izgaranja, proizvodnja prirodnog plina također je odgovorna za velike količine emisija metana, u obliku ispuštanja. Iako industrija fosilnih goriva nije jedini izvor metana, značajan je jer sudjeluje s udjelom od trećine svih antropogenih emisija. Te emisije dolaze od industrije ugljena, nafte, i najznačajnije, plina. LNG stvara dodatne emisije metana dodatnim koracima u opskrbnom lancu koji obuhvaća ukapljivanje, transport i regasifikaciju plina. Pretvaranje plina u LNG hlađenjem na -160 °C, a zatim njegovo ponovno pretvaranje u plinoviti oblik, intenzivan je energetski, a time i emisijski, proces. LNG je stoga vrlo opasna vrsta energenta za klimu.\nSažetak studije može se naći ovdje: http://s3-eu-west-1.amazonaws.com/zelena-akcija.\nproduction/zelena_akcija/document_translations/1\n101/doc_files/original/HR_Natural_Gas_and_Climat\ne_Change_-_Anderson_Broderick_FINAL_-_Executive_\nSummary.pdf?1511793903\n\nUčinak na korištenje obnovljivih izvora energije (stavak 5.5.4.) je također ocijenjen kao neznatan. To nam također nije jasno, pošto se ovakvim propisom direktno pogoduje jednom projektu na plin kao fosilnom, neobnovljivom, gorivu, čime će se desetljećima opet više ulagati u fosilna goriva, a nauštrb obnovljivih izvora."]
[3,"ZELENA AKCIJA","Obrazac prethodne procjene Zakona o infrastrukturi za ukapljeni prirodni plin,\nPRILOG 1. OBRAZAC PRETHODNE PROCJENE","Smatramo kako je skandalozno da prethodna procjena Zakona o infrastrukturi za prirodni ukapljeni plin (dalje: Zakon) zaključuje da neće biti nikakvih učinaka odnosno da će biti neznatni, posebno što se tiče učinaka na zaštitu okoliša. Jasno je vidljivo grubo poricanje bilo kakvih rizika i negativnih učinaka Zakona - koji će ubrzati proces izgradnje LNG terminala - po građane i građanke, lokalne zajednice, okoliš, društvo, gospodarstvo, javna dobra i demokraciju čime se derogiraju profesionalni standardi i niz ustaljenih procedura javnog upravljanja i političkog odlučivanja.   \n\nDonošenje posebnog zakona smatramo iznimno opasnim jer se na taj način jedan projekt stavlja kao strateški interes Republike Hrvatske. Štoviše, ovo smatramo protivnim Ustavu RH, budući da je cilj da ovaj novi propis omogući direktnu dodjelu koncesije na pomorskom dobru te da riješi imovinsko-pravne odnose (stavak 3.1. i 3.2.). Ovo drugo je posebno opasno jer bi moglo dovesti do izvlaštenja, a sve u svrhu, kako je navedeno, „realizacije UPP terminala u zadanim rokovima“. Ovakav poseban propis nas uvelike podsjeća na Zakon o igralištima za golf, koji je, podsjećamo, ukinut 2011. godine, sasvim sigurno ne bez razloga.\n\nNadalje, investitora „strateških projekata“ se stavlja u povoljniji položaj i od svih ostalih investitora i od građana pojedinaca, te se ugrožava očuvanje naših najvrednijih dobara, dakle mora, te okoliša općenito, pa će kao takav davati prednost investicijama pred očuvanjem prethodno navedenih dobara i prava.\n\nTakođer se navodi kako je LNG terminal na Krku strateški projekt Europske unije (stavak 3.1.), no zanimljivo je kako Europski parlament upravo propituje tzv. PCI listu, odnosno popis prioritetnih energetskih projekata, na kojem se nalazi i LNG na Krku. Europarlamentarci_ke su prozvali izvršnu vlast EU da se previše usredotočuju na projekte fosilnih goriva te članovi i članice Europskog parlamenta, po prvi put, pokreću proceduru prigovora na ovu listu."]