{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":18,"n_cols":6,"rows_kept":18,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Nacrt prijedloga Zakona o provedbi Uredbe (EU) 1286/2014 o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"HGK","NACRT PRIJEDLOG ZAKONA O PROVEDBI UREDBE (EU) BR. 1286/2014 O DOKUMENTIMA S KLJUČNIM INFORMACIJAMA ZA UPAKIRANE INVESTICIJSKE PROIZVODE","U odnosu na cilj 5. Uredbe 1286/2014, kako je naveden u Ocjeni stanja i osnovnim pitanjima koja se trebaju urediti ovim Zakonom, a vezano na omogućavanje uporabe kalkulatora investicijskih proizvoda, naše članice iz Udruženja osiguravatelja HGK postavljaju pitanje tko bi trebao osigurati takav kalkulator jer iz teksta Zakona nije moguće iščitati na koji način to ovaj Zakon omogućuje, u čijoj su nadležnosti kalkulatori i tko će ih izrađivati. \nIsto tako, u odnosu na obuhvat Zakona, kako je navedeno u Ocjeni stanja i osnovnim pitanjima koja se trebaju urediti ovim Zakonom, a vezano na postupanje s radnikom koji unutar institucije ili izravno Agenciji prijavi moguće kršenje Uredbe (EU) br. 1286/2014, Udruženje osiguravatelja HGK smatra da bi Zakonom trebalo definirati o kojoj se instituciji radi."]
[2,"HGK","II. NADLEŽNO TIJELO, NJEGOVE NADLEŽNOSTI I PODRUČJE RADA,\nČlanak 5.","U odnosu na odredbu članka 5. Zakona naše članice iz Udruženja osiguravatelja HGK smatraju kako je potrebno definirati tko su osobe koje savjetuju o PRIIP-u, jer se postavlja pitanje jesu li to uvijek izdavatelji i osobe koje prodaju PRIIP."]
[3,"HGK","III. NADZOR,\nČlanak 10.","U odnosu na odredbu članka 10. stavka 1. točke 5. naše članice iz Udruženja osiguravatelja HGK smatraju da nije jasno kome se zabranjuje dostava KID-a. Nadalje, u istom članku, stavkom 2. propisuje se da Agencija može poduzeti određene mjere  pod uvjetima iz članka 17. Uredbe (EU) br. 1286/2014, osim nadzornih mjera propisanih stavkom 1. ovoga članka. Naše članice smatraju da je potrebno  precizirati na koje se točno uvjete iz čl. 17 misli obzirom da Uredba u svakom stavku ovog članka traži zadovoljenje drugih uvjeta.\nTakođer u članku 10. stavku 2. točki 1. spominju se posebna obilježja, a ni Uredba ni ovaj Zakon ne definiraju pobliže koja bi to bila posebna obilježja PRIIP-a. Radi pravne sigurnosti potrebno je pobliže definirati ili staviti naznaku gdje su definirati PRIIP-ovi s posebnim obilježjima.  U istome članku, stavkom 4. propisano je da protiv rješenja Agencije iz stavaka 1., 2. i 3. žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor. Kako Uredba 1286/2014 u članku 26. propisuje da odluke o izricanju sankcija i mjera donesene na temelju ove Uredbe podliježu pravu žalbe, naše članice smatraju da je odredba članka 10. stavka 4. Zakona  u suprotnosti s Uredbom. Na temelju čl. 143. Ustava RH u svezi s čl. 141. Ustava, Uredba bi trebala biti iznad ovog Zakona pa bi prema tome Zakon morao biti usklađen s Uredbom. Prema našem razumijevanju, moguće je da se radi o određenoj nepreciznosti u hrvatskome prijevodu Uredbe ( „Decisions…“shall be subject to a right of appeal“) te se svakako predlaže dodatno razmotriti i pojasniti ovu odredbu.\nUkoliko nema prijepora oko prijevoda, svakako predlažemo unijeti odredbu o odgodnom učinku upravne tužbe, a s obzirom na nepostojanje drugostupanjskog tijela."]
[4,"HGK","V. JEZIK, ROKOVI DOSTAVE I OBJAVE OBAVIJESTI,\nČlanak 12.","U odnosu na odredbu članka 12. Zakona, naše članice iz Udruženja osiguravatelja HGK smatraju da je r ok od 60 dana predug u odnosu na proizvod koji se nudi te se predlaže rok od 15 dana. Budući da se radi o proizvodima koji jako ovise o stanju na tržištu, a od izdavatelja PRIIP-a se očekuje točnost podataka u dokumentu, unutar navedenog roka od 60 dana se mogu dogoditi znatne izmjene na tržištu što može dovesti do netočnosti podataka u KID-u i odgađanje stavljanja proizvoda na tržište. Takvo rješenje stavlja izdavatelja PRIIP-a u nepovoljan položaj jer kasni na tržištu i neizvjestan je datum stavljanja proizvoda na tržište.  Nije jasno što se događa u situaciji kad Agencija zahtijeva određene izmjene, odnosno teče li tada ponovo rok od 60 dana od dana dostave novog ispravljenog KID-a. Također se postavlja pitanje  što je s osobom koja savjetuje o PRIIP-u, naime ova se odredba može tumačiti na način da je savjetnik o PRIIPU uvijek izdavatelj PRIIP-a ili osoba koja prodaje PRIIP."]
[5,"CROATIA osiguranje d.d.","V. JEZIK, ROKOVI DOSTAVE I OBJAVE OBAVIJESTI,\nČlanak 12.","Komentar:\nZbog nepreciznosti termina „dostava obavijesti“ molimo pojašnjenje navedenog termina?\nUkoliko se radi isključivo o dostavi obavijesti o tome da izdavatelj PRIIPa planira staviti na tržište PRIIP proizvod koliko detaljne informacije o proizvodu moraju biti navedene u obavijesti? Naime, prema Uredbi podaci i informacije u dokumentu s ključnim informacijama za PRIIP moraju biti ažurni, a uvažavajući navedeni rok od 60 dana dovodi se sumnja u mogućnost dostave ažurnih informacija u obavijesti. \nOsim toga, moli se pojašnjenje intencije roka od 60 dana tj. da li je namjera Agencije  da u navedenom roku pregledava i odobrava dokument s ključnim informacijama za PRIIP te dostavlja povratnu informaciju Subjektu nadzora?\nUkoliko prije navedeni pregled i odobravanje dokumenta nije intencija Agencije  navedeni rok nije primjeren iz razloga što se u Uredbi zahtijeva da podaci u dokumentu s ključnim informacijama budu što ažurniji, a Subjekt nadzora radi nadzor dokumenta i ažurira ga s najnovijim informacijama. Stoga, ukoliko bi se ukazala potreba za ažuriranjem već dostavljenog dokumenta s ključnim informacijama Agenciji te ponovo dostavljanje izmijenjenog dokumenta rok od 60 dana mogao bi se ponavljati nekoliko puta, a što sigurno nije u skladu s praćenjem atraktivnosti proizvoda na tržištu. \nDodatni problem predstavljaju proizvodi koji se prodaju u obliku tranše te se u tom slučaju osnivaju novi investicijski fondovi.  Investicijska društva dužna su dostaviti na odobrenje Agenciji Prospekt  fonda. Rok za odobrenje istog iznosi 60 dana. Sukladno dosadašnjem iskustvu, od strane Agencije zahtijevane su višestruke dorade Prospekta fonda prije odobrenja što bi zahtijevalo i dorade dokumenta s ključnim informacijama Subjekta nadzora, ponovnu dostavu istoga Agenciji te ponovni rok od 60 dana iz ovog članka. \nTakođer, nakon što Agencija odobri Prospekt, investicijski fond mora započeti s radom u roku od 90 dana što znači da period prodaje proizvoda mora završiti u tom roku i da novci moraju biti uplaćeni u fond. Međutim, ukoliko se primjerice odobri Prospekt fonda, a za dokument s ključnim informacijama se traže dodatne korekcije, uz pretpostavku da ponovo teče rok od 60 dana od datuma zadnje dostavljene  verzije dokumenta navedeno će imati za posljedicu značajno smanjenje perioda prodaje proizvoda te može rezultirati da uopće ne dođe do prodaje tog proizvoda.\nSukladno svemu prije navedenom predlažemo brisanje roka od 60 dana."]
[6,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","V. JEZIK, ROKOVI DOSTAVE I OBJAVE OBAVIJESTI,\nČlanak 12.","Predlažemo ukidanje predmetne odredbe. Naime, navedena odredba onemogućuje redovan tijek poslovanja u svezi prodaje PRIIP proizvoda. \nBanka se kod kompleksnih ISIN proizvoda javlja kao distributer te od proizvođača dobiva Dokument o ključnim informacijama (KID). KID proizvođač dostavlja distributeru neposredno prije početka razdoblja upisa. Traženje da se KID dostavi HANFi 60 dana prije početka razdoblja upisa bi značilo da bi proizvođač trebao promijeniti trenutni poslovni model kreiranja proizvoda koji je primjenjiv u Austriji, Češkoj, Madžarskoj, Rumunjskoj te uspostaviti novi model koji bi uzeo u obzir rizik promjena tržišnih uvjeta u razdoblju kreiranja proizvoda i početka razdoblja upisa koje bi bilo dulje od 60 dana.\nAko će se zadržati rok od 60 dana, imali bi proizvode koji bi zbog ogromnog razmaka od trenutka strukturiranja pa do trenutka izdanja i stavljanja proizvoda na tržište, bili upitno atraktivni te klijentima potencijalno neisplativi. Također, zbog tako predugog roka, upitna je i usklađenost tržišnih uvjeta između trenutka fiksiranja proizvoda i trenutka izdanja. Postoji realna opcija da zbog promjena tržišnih uvjeta dobijemo revidirani KID koji će se uručivati klijentima prilikom provedbe razdoblja upisa tj prodaje a koji će biti različit od KID-a koji je dostavljen HANFi. Strukturiranje takvih proizvoda se provodi u nekoliko dana, hedgiranje pozicija za prvu tranšu se radi neposredno prije sklapanja Konačnih uvjeta proizvoda, bez kojih ni KID se ne može iskreirati. Nakon toga slijedi razdoblje javne ponude koje traje 3 – 4 tjedana.  Banka može ukoliko je potrebno dostavljati KID-ove HANFI na zahtjev.  \nTakođer, grupacije čije banke posluju u Republici Hrvatskoj nemaju takvu odredbu u svome lokalnome zakonodavstvu. \nZaključno, tako definirane odredbe nemaju za cilj zaštitu potrošača, a što je čini se bila intencija donositelja zakona. \nPodredno:\n1. Potrebno je točnije odrediti što se smatra stavljanjem PRIIPA na tržište u RH. Jasno je ako se radi o registraciji fondova za potrebe trgovanja u RH ili uključivanje na mjesto trgovanja registirano u RH. Nije jasno smatra li se stavljanjem na tržište u RH i OTC trgovanje PRIIPSovima proizvođača iz drugih zemalja članica (lokalno društvo je samo posrednik za OTC trgovanje derivatima)   ili kada lokalno investicijsko društvo djeluje samo kao broker za prodaju PRIIPa iz druge zemlje članice?\n\n2. Obzirom da se KIDovi moraju redovito ažurirati, nije jasno je li Agenciji potrebno dostaviti samo prvu varijantu KID-a pogotovo ako imamo u vidu da je nužno da dokument bude napravljen na osnovu najnovijih podataka. Rok od min 60 dana prije stavljanja na tržište je predugačak period za garantiranje ažurinih podataka te postoji mogućnost da će se PRIIPS za 60 dana staviti na tržište sa KIDom drugačijeg sadržaja od onog koji je dostavljen Agenciji čime se umanjuje  smisao ove odredbe."]
[7,"INTERKAPITAL vrijednosni papiri  d.o.o.","V. JEZIK, ROKOVI DOSTAVE I OBJAVE OBAVIJESTI,\nČlanak 13.","Člankom 7. Uredbe PRIIP propisano je da dokument s ključnim informacijama mora biti napisan na službenom jeziku ili na nekom drugom jeziku koji su odobrila nadležna tijela te države članice.\n\nPredlaže se izmjena članka 13. na način da se omogući da je dokument s ključnim podacima napisan i na engleskom jeziku s obzirom da je engleski jezik općeprihvaćeni jezik na financijskom tržištu i na kojem se odvija komunikacija/informiranje/praćenje stranih burzi. Svi klijenti koji trguju stranim PRIIP-ovima niti do sada nisu imali dostupne nikakve materijale/informacije na hrvatskom jeziku."]
[8,"HGK","V. JEZIK, ROKOVI DOSTAVE I OBJAVE OBAVIJESTI,\nČlanak 13.","Dovođenjem u vezu odredbe članka 13. stavka 1. kojom se propisuje da KID mora biti napisan na hrvatskome jeziku i odredbe članka 7. stavka 1. točke 2. kojom je određeno da Agencija prati tržište na kojem se prodaje PRIIP, bilo u RH ili iz RH, postavlja se pitanje primjenjuje li se odredba čl.13. st.1. na izdavatelje koji PRIIP stavljaju na tržište izvan RH."]
[9,"HGK","VI. MEHANIZMI KOJI POTIČU PRIJAVE MOGUĆIH ILI STVARNIH KRŠENJA UREDBE (EU) br. 1286/2014,\nČlanak 14.","Vezano na članak 14. stavke 2. i 3. Zakona, naše članice iz Udruženja osiguravatelja HGK smatraju kako je potrebno precizno odrediti o kojem se radniku i o kojoj se instituciji radi."]
[10,"CROATIA osiguranje d.d.","VI. MEHANIZMI KOJI POTIČU PRIJAVE MOGUĆIH ILI STVARNIH KRŠENJA UREDBE (EU) br. 1286/2014,\nČlanak 14.","Budući da je nejasno na koju se instituciju odnosi obraćanje iz stavka 2. ovog članka, predlažemo u pojmovima, odnosno članku 3. propisati na što se odnosi pojam \"institucija\""]
[11,"HGK","VII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 17.","Naše članice iz Udruženja osiguravatelja HGK smatraju da se odredbom članka 17. stavka 1. kojom se propisuje da će se za prekršaj kazniti pravna osoba izdavatelj PRIIP-a novčanom kaznom u iznosu koji je višekratnik broja 1000, a koja ne može biti manja od 0,01% ni veća od 3% od ukupnog prihoda kojeg je izdavatelj PRIIP ostvario u godini kada je počinjen prekršaj utvrđenog službenim financijskim izvještajima za tu godinu, u nepovoljan položaj stavljaju kompozitna društva u odnosu na društva koja su registrirana samo za poslove životnih osiguranja. Iako se radi o proizvodu životnih osiguranja, u kaznu se uračunava ukupni prihod, dakle i prihod od neživotnih osiguranja što je nepovoljnije u odnosu na društva koja se bave samo životnim osiguranjima. Dalje, vezano na isti članak, stavak 1. točku 8. kojom se određuje da će se za prekršaj kazniti pravna osoba ako ne sastavi dokument s ključnim informacijama na hrvatskome jeziku, postavlja se pitanje što se događa u situaciji kad izdavatelj stavlja PRIIP na tržište izvan RH. Također, odredbom članka 17. stavka 6. propisuje se kazna za fizičku osobu izdavatelja PRIIP-a. Kako na tržištu RH trenutno ne postoje takve fizičke osobe, odnosno ovim se  Zakonom uvodi takva mogućnost, potrebno je precizno definirati fizičku osobu izdavatelja PRIIP-a."]
[12,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","VII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 17.","Nije jasno na koga se navedena odredba odnosi budući da izdavatelj PRIIP-a može biti samo pravna osoba. Molimo pojašnjenje temeljem koje pravne osnove se navedena odredba propisuje.\n\nUkoliko se radi o fizičkim osobama u pravnoj osobi izdavatelja, tada predlažemo ukidanje navedene odredbe budući da je prekršajna odgovornost fizičke osobe obuhvaćena odgovornošću odgovorne osobe u izdavatelju propisanom u stavku 5. \n\nPodredno, ukoliko Ministarstvo ne odluči ukinuti navedenu odredbu predlažemo smanjenje iznosa novčane kazne kako bi se isti prilagodio  primanjima fizičkih osoba koje taj posao obavljaju (npr. da se uzme prosjek njihovih plaća) te da se u skladu s time odredi primjereni minimum i maksimum novčane kazne (npr. 1.000, kuna)."]
[13,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","VII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 18.","Nije jasno na koga se navedena odredba odnosi budući da izdavatelj PRIIP-a može biti samo pravna osoba. Molimo pojašnjenje temeljem koje pravne osnove se navedena odredba propisuje.\n\nUkoliko se radi o fizičkim osobama u pravnoj osobi izdavatelja, tada predlažemo ukidanje navedene odredbe budući da je prekršajna odgovornost fizičke osobe obuhvaćena odgovornošću odgovorne osobe u izdavatelju propisana u stavku 5.\n\nPodredno, ukoliko Ministarstvo ne odluči ukinuti navedenu odredbu predlažemo smanjenje iznosa novčane kazne kako bi se isti prilagodio  primanjima fizičkih osoba koje taj posao obavljaju (npr. da se uzme prosjek njihovih plaća) te da se u skladu s time odredi primjereni minimum i maksimum novčane kazne (npr. 1.000, kuna)."]
[14,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","VII. PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 19.","Predlažemo ukidanje navedene odredbe budući da je navedena odgovornost propisana u stavku 5. ovog članka. \nNaime, odgovornom osobom u pravnoj osobi u smislu Prekršajnog zakona smatra se fizička osoba koja vodi poslove pravne osobe ili joj je povjereno obavljanje određenih poslova iz područja djelovanja pravne osobe. \nProizlazi da je odgovornost fizičke osobe koja savjetuje/prodaje PRIIP iz stavka 6. obuhvaćena odgovornošću osobe kojoj je povjereno obavljanje određenih poslova iz područja djelovanja pravne osobe iz Prekršajnog zakona.\n\nTakođer, članice grupacija koje posluju u RH nemaju takvu odredbu u svome lokalnome zakonodavstvu. Tako definirane odredbe nemaju za cilj zaštitu potrošača, a što je čini se bila intencija donositelja zakona. Stoga, molimo pojašnjenje temeljem koje pravne osnove se navedena odredba propisuje. \n\nPodredno, ukoliko Ministarstvo ne odluči ukinuti navedenu odredbu predlažemo smanjenje iznosa novčane kazne kako bi se isti prilagodio  primanjima fizičkih osoba koje taj posao obavljaju (npr. da se uzme prosjek njihovih plaća) te da se u skladu s time odredi primjereni minimum i maksimum novčane kazne (npr. 1.000, kuna)."]
[15,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","VIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 22.","Predlažemo ukidanje predmetne odredbe. Naime, navedena odredba onemogućuje redovan tijek poslovanja u svezi prodaje PRIIP proizvoda. \nBanka se kod kompleksnih ISIN proizvoda javlja kao distributer te od proizvođača dobiva Dokument o ključnim informacijama (KID). KID proizvođač dostavlja distributeru neposredno prije početka razdoblja upisa. Traženje da se KID dostavi HANFi 60 dana prije početka razdoblja upisa bi značilo da bi proizvođač trebao promijeniti trenutni poslovni model kreiranja proizvoda koji je primjenjiv u Austriji, Češkoj, Madžarskoj, Rumunjskoj te uspostaviti novi model koji bi uzeo u obzir rizik promjena tržišnih uvjeta u razdoblju kreiranja proizvoda i početka razdoblja upisa koje bi bilo dulje od 60 dana.\nAko će se zadržati rok od 60 dana, imali bi proizvode koji bi zbog ogromnog razmaka od trenutka strukturiranja pa do trenutka izdanja i stavljanja proizvoda na tržište, bili upitno atraktivni te klijentima potencijalno neisplativi. Također, zbog tako predugog roka, upitna je i usklađenost tržišnih uvjeta između trenutka fiksiranja proizvoda i trenutka izdanja. Postoji realna opcija da zbog promjena tržišnih uvjeta dobijemo revidirani KID koji će se uručivati klijentima prilikom provedbe razdoblja upisa tj prodaje a koji će biti različit od KID-a koji je dostavljen HANFi. Strukturiranje takvih proizvoda se provodi u nekoliko dana, hedgiranje pozicija za prvu tranšu se radi neposredno prije sklapanja Konačnih uvjeta proizvoda, bez kojih ni KID se ne može iskreirati. Nakon toga slijedi razdoblje javne ponude koje traje 3 – 4 tjedana.  Banka može ukoliko je potrebno dostavljati KID-ove HANFI na zahtjev.  \nTakođer, članice grupacija banaka koje posluju u RH  nemaju takvu odredbu u svome lokalnome zakonodavstvu.\nZaključno, tako definirane odredbe nemaju za cilj zaštitu potrošača, a što je čini se bila intencija donositelja zakona."]