{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":7,"n_cols":6,"rows_kept":7,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o prethodnoj procjeni Nacrta prijedloga zakona o izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Miljenko Marić","Prilog 1. OBRAZAC PRETHODNE PROCJENE ZA NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU,\n1. OPĆE INFORMACIJE","Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o mirovinskom osiguranj u\n\nZAKON\nO MIROVINSKOM OSIGURANJU\n(NN 157/13, NN151/14, NN 33/15, NN 68/15 NN 93/15)\nI. OPĆE ODREDBE\n…\n\nČlanak 14.\n(1) Na osobni zahtjev obvezno je osiguran roditelj koji obavlja roditeljske dužnosti u prvoj godini života djeteta za prvo i drugo dijete, odnosno do petnaeste godine djeteta za treće i svako sljedeće dijete, a nije obvezno osiguran po drugoj osnovi, ako je dijete hrvatski državljanin i ako roditelj i dijete imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj. Rođenjem sljedećeg djeteta, prije navršene prve godine života prethodnog djeteta, odnosno petnaeste godine djeteta za treće i svako slijedeće dijete, prestaje pravo na obvezno osiguranje po prethodno rođenom djetetu.\n(2) Ako oba roditelja obavljaju roditeljske dužnosti prema djetetu, a nisu osigurani po drugoj osnovi, obvezno se osigurava majka djeteta, ako se roditelji drukčije ne dogovore.\n(3) Obvezno je osiguran roditelj njegovatelj ili njegovatelj prema propisima o socijalnoj skrbi, za vrijeme trajanja toga statusa.\n\n\nObrazloženje:\nIzmjena članka je unesena crvenim slovima, kurzivom i boldirana.\nNa ovaj način se majkama ( roditelju) koji nije osiguran po drugoj osnovi omogućuje da za prvo i drugo dijete bude mirovinsko osiguran/a jednu (1) godinu, a za treće i svako sljedeće dijete petnaest (15) godina ,što bi se dopunom zakona omogućilo.\nNa ovaj način se uklanja pogreška ili nepažnja pri pisanju ovog zakona, jer se ovdje dogodilo da su majke koje su ostvarile pravo na porodiljnu, rodiljnu, roditeljsku naknadu nakon rođenja trećeg i svakog sljedećeg dijeteta do treće godine života djeteta zakinute za ostvarivanje mirovinskog staža do treće godine djeteta. Po sadašnjem članku to pravo imaju do jedne godine djeteta ( možda se na majčinstvu, rađanju i djeci htjelo uštedjeti).\nPrema podacima Državnog zavoda za statistiku u Republici Hrvatskoj je:\n2013. g. rođeno 39.939 djece, od toga 7.242 su bili treće i sljedeće,\n2014. g. rođeno 39.566 djece, od toga 7.371 su bili treće i sljedeće,\n2015. g. rođeno 37.503 djece, od toga 6.885 su bili treće i sljedeće,\n2016. g. rođeno 37.537 djece, od toga 7.165 su bili treće i sljedeće dijete\n2017.g. rođeno 36.647 djece.\nŠto se tiče ukupnih sredstava za ovu izmjenu (mislim da bi stručne službe Sabora i Ministarstva to mogle brzo i efikasno izračunati), a prema mom grubom izračunu na osnovu obračuna doprinosa na i iz plaće koji iznose (minimalna plaća u RH) te na osnovu iznosa od 2.300,00 porodiljne, rodiljne, roditeljske naknade; ukupna sredstva u godišnjem proračunu bi bila oko 300.000.000,00 kn (oko trista milijuna kuna).\nOvo su grube brojke bez svih alata i indikatora obračuna sa naznakom da značajan broj majki (roditelja) se zbog niskih naknada vraća na posao ili se zapošljava ako su u mogućnosti i prije krajnjeg roka od 15. godine koliko bi naknada i mirovinski staž trajao.\n\n\nUdruga obitelji s četvero i više djece Cetinskog kraja\npredsjednik\n\nMiljenko Marić, prof.\n\nSinj, 16. ožujka 2018.g.","Nije prihvaćen","Primjedba se ne prihvaća, jer nije predmet ove izmjene Zakona."]
[2,"Ivan Balković","5. UTVRĐIVANJE IZRAVNIH UČINAKA I ADRESATA,\n5.5. UTVRĐIVANJE UČINAKA NA ZAŠTITU OKOLIŠA","Kao i prethodni komentar. Ispunjenost ove tablice djeluje kao copy/paste.","Nije prihvaćen","Neznatan učinak ujedno se tumači i kao nepostojanje učinka."]
[3,"VLADIMIR ANDRIJA JANKOVIĆ","5. UTVRĐIVANJE IZRAVNIH UČINAKA I ADRESATA,\n5.5. UTVRĐIVANJE UČINAKA NA ZAŠTITU OKOLIŠA","Ne mogu naći nijedan neznatan učinak izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju na zaštitu okoliša, npr. utjecaj na klimu. Molim primjer.","Nije prihvaćen","Neznatan učinak ujedno se tumači i kao nepostojanje učinka."]
[4,"SNJEŽANA HORVAT","Prilog 1. OBRAZAC PRETHODNE PROCJENE ZA NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU,\n11. Odgovarajuća primjena ovoga Obrasca u slučaju provedbe članka 18. stavka 2. Zakona o procjeni učinaka propisa (\"Narodne novine\", broj 44/17)","Poštovani! Kao interesna osoba, koja sada navršava 30 godina radnog staža i 50 godina starosti, morala sam se osvrnuti na prijedlog izmijene miroviskog osiguranja. Čitajući da se preuzima njemački model, osvrnula bih se na njihova pravila koja kažu da sefizički radnici 5 godina prije mirovine stavljaju  na lakša radna mjesta gdje je to moguće. ukoliko nema e mogućnosti radnicima se skraćuje radni tjedan, s tim da se evidentira kao osmosatno radno vrijeme.Radnici koji imaju dosta staža ne penaliziraju se. Znam da kod nas je to ne moguće! Ali ako se već uvodi i produljuje radni staž treba se voditi računa i o fizičkim radnicima( cestari, građevinari, vrtlari, medicinske sestre u bolnicama, konobari...) kojima je nemoguće fizički raditi do starosne mirovine.Jedino ukoliko vam nije u interesu da radnici idu direktno na Mirogoj! Promjena mirovinskog sustava nije predmet koji se preko noći donosi. Treba pregledati sve aspekte, rješenja. Toliko","Nije prihvaćen","Primjedba se ne prihvaća, jer nije predmet ove izmjene Zakona."]