{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":3,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":58,"n_cols":6,"rows_kept":58,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Javno savjetovanje o Prijedlogu zakona o Terminalu za ukapljeni prirodni plin s nacrtom konačnog prijedloga zakona"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Vladimir Bajzec","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA",{"$cut":{"chars":32764,"head":"Podnositelj predmetnog Prijedloga Zakona navodi kao temeljni argument da je projekt i planirani zahvat UPP terminala Vlada RH proglasila 'strateškim energetskim projektom Republike Hrvatske' 2015., kao i da je Europska komisija iste godine usvojila tzv. PCI popis ('projekata od zajedničkog interesa'). Osim što ističe razloge interesa Europske komisije, i to netočno – da će navodno 'ovi projekti pomoći u ostvarivanju energetskih i klimatskih ciljeva Europe', što je potpuno neosnovano (obrazloženje slijedi u daljnjem tekstu), stvarne razloge energetskog interesa Hrvatske i njenih građana ne argumentira niti jednom činjenicom, iako u više navrata koristi potpuno neargumentiranu floskulu 'strateškog interesa' za RH – primjerice: 'Izgradnja UPP terminala na otoku Krku je strateški projekt Republike Hrvatske te je njegova izgradnja u interesu Republike Hrvatske.' Začuđujuće je odakle ovakve, u potpunosti neutemeljene misli o 'strateškom' interesu za Republiku Hrvatsku, tim više što Ministarstvo zaštite okoliša i energetike još uvijek nije donijelo novu energetsku strategiju, premda je već mjesecima, pa i godinama najavljuje. Kako onda može biti 'strateški' interes bez prethodne službene državne strategije? Osim toga, isto Ministarstvo već dugo najavljuje i novi Zakon o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji. Izuzev manje relevantne uredbe o izmjenama tog zakona iz prosinca 2017., koja se uglavnom svodi na novo povećanje troškova građanima, pravi budući novi zakon bi trebao jasno definirati poziciju obnovljivih izvora energije u ukupnom energetskom miksu Republike Hrvatske, u sinergiji s novom energetskom strategijom države, a pogotovo u korist nas građana RH. Ovim je još više nedopustivo 'gurati' projekt klimatski neprihvatljivog fosilnih goriva – koji je očito od primarnog interesa Europske komisije, a najmanje u interesu većine hrvatskih građana – na račun prethodno jasno definirane nove državne energetske strategije i novog zakona o obnovljivim izvorima energije.\n\nČlanak 49. Ustava Republike Hrvatske izričito definira: 'Država osigurava svim poduzetnicima jednak pravni položaj na tržištu. Zabranjena je zlouporaba monopolskog položaja određenog zakonom.' Međutim, u konkretnom slučaju Vlada RH pogoduje isključivo investitoru utvrđenom posebnim zakonom, kojim izravno dovodi u nepovoljniji položaj, primjerice, sve turističke poduzetnike većeg broja lokalnih zajednica, osobito Općine Omišalj i Njivice, Malinska-Dubašnica, ali isto tako i drugih obližnjih područja otoka Krka, opatijske rivijere, pa i sjevernog dijela otoka Cresa – npr. atraktivno cresko turističko mjesto Beli, naselje staro više od 4 tisuće godina, poznato i po ornitološkom rezervatu, u slučaju realizacije projekta imalo bi u budućim desetljećima novi izravan pogled na impozantne tankerske 'grdosije' – FSRU tanker i LNG sličnih proporcija koji bi 70-ak ili više puta na godinu pristajao tik do usidrenog FSRU tankera na predviđenoj lokaciji.\n\nPrihvaćanjem nacrta Zakona isto bi se ustavno načelo narušilo dodjeljivanjem pomorskog dobra isključivo investitoru utvrđenom posebnim zakonom. Time se na općem dobru, koje po svojoj prirodi u općoj upotrebi pripada svakome, pravo na isključenje opće upotrebe dodjeljuje jednom subjektu ne uvažavajući poduzetničke interese drugih gospodarskih subjekata za istovjetnom koncesijom, i onemogućujući im jednak pravni položaj na tržištu u usporedbi s povlaštenim investitorom.\n \nSvaki zakon koji izravno favorizira određeno trgovačko društvo, a pritom i derogira potrebu provođenja javnog natječaja, ne samo da je očit primjer kršenja načela jednakosti svih pred zakonom, već potkopava i temelj na kojem počiva naše gospodarstvo, a to je tržišna ekonomija.\n \nDavatelj koncesije dužan je u odnosu na sve gospodarske subjekte poštovati temeljna načela iz Ustava Republike Hrvatske te Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kao što su načelo tržišnog natjecanja, načelo jednakog tretmana, načelo zabrane diskriminacije, načelo uzajamnog priznavanja, načelo razmjernosti i načelo transparentnosti. Ova načela se predmetnim pri"}},"Primljeno na znanje","Nacrtom prijedloga Zakona prvenstveno se uređuje izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP i koncesijska naknada za pomorsko dobro koja se isplaćuje u korist jedinica lokalne (regionalne) samouprave i državnog proračuna, a u skladu s pozitivnim hrvatskim propisima. Pitanja zaštite okoliša i prirode nisu predmet ovoga Nacrta prijedloga Zakona, već se na sva pitanja zaštite okoliša i prirode primjenjuju odredbe propisa kojima se isto uređuje u skladu s EU Direktivama, a sukladno kojima je provedena procjena utjecaja na okoliš."]
[2,"AXEL LUTTENBERGER","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","Prof.dr.sc. Axel Luttenberger (Pomorski fakultet Sveučilišta u  Rijeci, axel@pfri.hr)\n\nRokovi e-savjetovanja prekratki i ne postoji osobito opravdani razlog za hitan postupak zakona koji regulira pojedinačni poslovni odnos.\nUčimo studente da se propisi donose kako bi se u državi regulirali odnosi za sve subjekte, a ovaj propis se odnosi samo na jedan subjekt u naravi d.o.o. označen MB i OIB za kopneni i morski dio jednog lučkog područja i to neispravno određenog. Ponuđeni tekst zakona je u opsegu i na razini neuspješnog seminarskog rada.\nOvim prijedlogom se urušava pravni sustav države i stavljaju izvan snage brojni zakoni. Tako se jedno obično trgovačko društvo s ograničenom odgovornošću i pravni posao stavlja u zonu feudalnih privilegija i to 2018. godine.\nKao pomorski pravnik moram istaknuti da je predmet ovog zakona područje pomorskog dobra, koje uživa posebnu zaštitu Republike Hrvatske, temeljem Ustava, čega autor teksta ovog zakona očito nije svjestan.\nZaključno, to je toliko loše da se nebi trebalo ni komentirati.\nNaravno pridružujem se u cijelosti navodima kolegica s Pravnog fakulteta u Rijeci koje su za tako nekvalitetan prijedlog sročile dobre primjedbe.","Primljeno na znanje","Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP investitoru koji će u ime Republike Hrvatske realizirati projekt izgradnje UPP terminala, a koji je od strateškog interesa. Izdavanje koncesije koje se propisuje Nacrtom prijedloga zakona je usklađeno s pozitivnim propisima Republike Hrvatske. Također, Nacrt prijedloga Zakona uređuju pojedine specifičnosti vezane uz realizaciju terminala za UPP s obzirom da je isti u skladu s EU Direktivom 2009/73/EZ uređen Zakonom o tržištu plina (Narodne novine, broj 18/18)."]
[3,"Iva Tuhtan Grgić","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA",{"$cut":{"chars":24847,"head":"ZAVOD ZA POMORSKO I PROMETNO PRAVO \nSveučilište u Rijeci, Pravni fakultet Rijeka\n\nProf.dr.sc. Dorotea Ćorić (dcoric@pravri.hr)\n\nDoc.dr.sc. Iva Tuhtan Grgić (ituhtan@pravri.hr) \n\nPredmet: Javno savjetovanje o Prijedlogu Zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin, mišljenje\n1. Uvodno \nVlada Republike Hrvatske je projekt Terminala za UPP na otoku Krku proglasila strateškim energetskim projektom Republike Hrvatske. Uzimajući u obzir upravo tu činjenicu s jedne strane, a s druge strane činjenice da je projekt naišao na veliki otpor od strane lokalne zajednice, potencijalni nepoželjni utjecaj na okoliš, iznimno dugi vremenski rok na koji se koncesija daje, i to na pomorskom dobru koje je Ustavom Republike Hrvatske proglašeno dobrom od interesa za Republiku Hrvatsku te značajna odstupanja od pozitivnopravnog uređenja koncesija, rok od petnaest dana koliko je ostavljeno za javno savjetovanje o prijedlogu Zakona o terminalu za UPP, sve je samo ne dostatan za postizanje ciljeva radi kojih se javna rasprava uopće provodi. \nPrijedlog Zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin s Nacrtom Konačnog prijedloga Zakona  (dalje: Prijedlog Zakona) trebao bi dati kvalitetan pravni okvir za ovaj strateški energetski projekt. Prijedlog Zakona je, međutim, sveden na svega četrnaest članaka koje bi nomotehnički trebalo svakako doraditi. Obrazloženje Prijedloga Zakona predlagatelj je uspio skratiti na trinaest (uglavnom jednostavnih) rečenica!! Ovako napisano obrazloženje ne samo da nema nikakvu interpretativnu vrijednost, nego, najblaže rečeno začuđuje. Ovakva, iznimno složena materija, zahtijeva poznavanje raznih područja i raznih grana prava (pojmova, instituta i implikacija njihova korištenja). Odstupanje od zakonskih rješenja predviđenih Zakonom o koncesijama, Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama, Pomorskog zakonika, Zakona o izvlaštenju i određivanju naknade nalažu potrebu zaista detaljnih obrazloženja za svaku pojedinu odredbu. Sama činjenica da se radi o strateškom energetskom projektu Republike Hrvatske sama za sebe ne opravdava učinjena odstupanja. Nepostojanje (kvalitetnih) obrazloženja i kratkoća rokova otežava kvalitetnu i argumentiranu raspravu. \n2. Koncesija\nPredlagatelj Zakona u Ocjeni stanja navodi je jedan od glavnih ciljeva koji se planiraju postići kroz Nacrt prijedloga Zakona 'rješavanje izdavanja koncesije na pomorskom dobru za realizaciju projekta prihvatnog terminala za ukapljeni prirodni plin (UPP terminal) i prateće infrastrukture'. Predlagatelj navodi i kako se zakon donosi upravo 'vodeći računa o činjenici da je za stratešku energetsku infrastrukturu na području industrijske luke posebne namjene neophodno specifično rješavanje dodjele koncesije na pomorskom dobru'. \na) Odnos s postojećim pravnim okvirom vezano za koncesije i pomorsko dobro (uz čl. 2. Prijedloga Zakona)\nPravni režim pomorskog dobra, a time i luka posebne namjene, uređen je Zakonom o pomorskom dobru i morskim lukama,  koji sadrži i odredbe o koncesiji na pomorskom dobru. Pored toga, materiju koncesija u hrvatskom pravu uređuje Zakon o koncesijama,  donesen u srpnju 2017. Ovaj je Zakon imao za cilj poboljšati postupke davanja koncesije i učiniti ih transparentnima i primjenjivim na sve postupke davanja koncesije, a namjera je zakonodavca bila učiniti ga krovnim zakonom za sve koncesije.\nPrijedlogom Zakona upućuje se na podrednu primjenu odredbi propisa kojima se uređuje pomorsko dobro i morske luke i propisa kojima se uređuje pitanje koncesija (čl. 2. st. 1. i 2. Prijedloga), dakle, podredno upućuje na ZPDML i ZOK, u odnosu na pitanja koja nisu uređena Prijedlogom Zakona. Ono što ovim zakonom nije riješeno, a pokazalo se spornim u praksi, jest odnos ZOK-a i ZPDML-a, koji su međusobno neusuglašeni, pa ostaje nejasno hoće li se u odnosu na koncesije na pomorskom dobru primarno primjenjivati ZOK ili ZPDML. Mogućnost primjene dvaju zakona koju imaju različita rješenja stvara veliku pravnu nesigurnost. Smatramo da bi u odnosu na koncesioniranje prvenstveno trebalo primjenjivati ZOK, a ZPDML tek podredno te da bi se predloženi Zakon u tom smislu treba"}},"Djelomično prihvaćen","Pitanja primjene propisa kojima se uređuju koncesije i pomorsko dobro djelomično su usklađene sukladno komentaru. Također, dodan je novi članak kojim se uređuje obvezno osiguranje od odgovornosti za štete prouzročene s plutajućeg objekta. Pored navedenog važno je istaknuti da Nacrt prijedloga Zakona uređuje isključivo pojedine specifičnosti vezane uz realizaciju terminala za UPP s obzirom da su dužnosti i prava operatora terminala za UPP u skladu s EU Direktivom 2009/73/EZ uređena Zakonom o tržištu plina (Narodne novine, broj 18/18)."]
[4,"TRANS ENERGY d.o.o. za trgovinu, projektiranje i građenje","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","Predmet:  Očitovanje na Nacrt prijedloga Zakona o terminalu za ukapljeni plin u sklopu savjetovanja s javnošću\n\nTrans Energy d.o.o. (dalje u tekstu kao: \"Podnositelj\") je trgovačko društvo članica GASFIN grupe te se ovime očituje na Nacrt prijedloga Zakona o terminalu za ukapljeni plin na način kako slijedi:\n\nPodnositelj se u cijelosti pridružuje primjedbama društva Adria Polymers d.o.o., te dodatno navodi kako je projektom GASFIN grupe predviđeno adekvatnije mjesto za izgradnju mjesta za opskrbu UPP-om i to neposredno uz terminal za UPP na otoku Krku, čime se manjim troškovima investicije dobiva puno veća funkcionalnost uz postizanje istog cilja.\n\nPodnositelj dodatno naglašava kako se ovim prijedlogom zakona grubo krše načela Ustava Republike Hrvatske, Ugovora o funkcioniranju Europske unije te Europskih Direktiva i Uredba, kao što su načelo tržišnog natjecanja, načelo jednakog tretmana, načelo zabrane diskriminacije i načelo transparentnosti.","Nije prihvaćen","Mjesta za opskrbu UPP-om predviđena su Zakonom o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (Narodne novine, broj 120/2016) i odgovarajućim nacionalnim akcijskim planom, a kojima se između ostalog kao mjesto za opskrbu UPP-om predviđa luka Rijeka, a ne Omišalj."]
[5,"ADRIA POLYMERS d.o.o. za trgovinu, projektiranje i građenje","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA",{"$cut":{"chars":18875,"head":"Predmet:  Očitovanje na Nacrt prijedloga Zakona o terminalu za ukapljeni plin u sklopu savjetovanja s javnošću\n\nSažetak\n\nOvaj zakon je NEPOTREBAN iz razloga kako slijedi:\n• već postoji privatni investitor koji će izgraditi terminal za UPP na zemljištu na kojima ima stvarna prava, a kojim projektom će se ostvarivati diversifikacija pravaca i osigurati sigurnost opskrbe plinom za Republiku Hrvatsku i zemlje srednje i jugoistočne Europe (što je i cilj ovog zakona), a sve to sukladno zakonima koji su trenutno na snazi u Republici Hrvatskoj;\n• već je jednoznačno utvrđen interes Republike Hrvatske proglašavanjem projekta strateškim investicijskim projektom od važnosti za Republiku Hrvatsku, slijedom čega je nepotrebno u istu svrhu donositi i zakon.\n\nOvaj zakon je ŠTETAN za Republiku Hrvatsku i njezine građane jer:\n• će oštetiti državni proračun te proračun lokalne i regionalne samouprave s obzirom da je privatni investitor, u svrhu realizacije projekta puno veće vrijednosti, spreman ponuditi putem javne ponude puno veću naknadu za koncesiju nego što je ona propisana ovim zakonom;\n• će oštetiti državni proračun iz razloga što se ovakvim zakonskim rješenjima krše brojni europski i hrvatski propisi te prava zagarantirana njima, a što će izazvati međunarodne arbitražne i druge sporove velike vrijednosti;\n• je štetan za građane s obzirom da bi na temelju ovog zakona hrvatski građani biti prisiljeni plaćati naknadu za sigurnost opskrbe plinom povećanom cijenom plina. Iako je zakonom navedeno kako se izgradnjom terminala za UPP osigurava opskrba plina za Republiku Hrvatsku i zemlje srednje i jugoistočne Europe, plaćanje naknade za sigurnost opskrbe plinom susjednih zemalja će u cijelosti pasti na teret hrvatskih građana, umjesto da istu plaćaju upravo one države koje će tu sigurnost dobiti;\n• blokira i ostale predviđene investicije u toj industrijskoj zoni koje bi pozitivno utjecale na makroekonomske učinke za RH, a koji se procjenjuju na povećanje BDP-a od između 0,3% i 0,5%, te porast izvoza RH za oko 4%, otvaranje više stotina novih radnih mjesta pri ostvarenju prvog investicijskog ciklusa, a realizacijom druge faze investicijskog ciklusa procijenjeno je povećanje BDP-a za dodatnih barem 1%, porast izvoza za dodatnih barem 10%, te stvaranje preko tisuću direktnih novih radnih mjesta.\n\nUvod\n\nDana 12. travnja 2018. godine Ministarstvo zaštite okoliša i energetike uputilo je na javno savjetovanje Prijedlog zakona o prihvatnom terminalu za ukapljeni prirodni plin (dalje u tekstu kao: „Terminal za UPP“) s nacrtom konačnog prijedloga zakona (dalje u tekstu kao: „Zakon“).\n\nU Zakonu se navodi kako ciljevi koji se istim planiraju postići su rješavanje izdavanja koncesije na pomorskom dobru za realizaciju projekta te nedvojbeno utvrđivanje interesa Republike Hrvatske koji se omogućava izvlaštenje nekretnina, pa bi se donošenjem Zakona omogućila realizacija predmetnog projekta.\n\nNa ovaj Zakon Adria Polymers d.o.o., OIB: 80262277083, sa sjedištem u Rijeci (dalje u tekstu kao: „Podnositelj“), kao članicom grupe GASFIN sa sjedištem u Luksemburgu (dalje u tekstu kao: „GASFIN“) dostavlja svoje komentare i primjedbe razlažući ekonomske i pravne aspekte tj. učinke Zakona. \n\nGASFIN grupa specijalizirana je za razvoj projekata i investicija u području ukapljenih plinova i infrastruktura za skladištenje i potrebe prometa. Grupa je uključena u brojne investicijske projekte u gotovo dvadeset zemalja širom svijeta, pretežito vezano za UPP infrastrukturu, kako na kopnu tako i na moru, i to kroz know-how, isporuku opreme, izgradnju i financiranje. S obzirom na svoje poslovanje, GASFIN grupa već je predstavila svoj projekt Vladi Republike Hrvatske investicijski program obnove i modernizacije industrijske lokacije Omišalj, čiji je sastavni dio i multi-funkcionalni terminal za ukapljene plinove (UPP i etilen), u kojem Terminal za UPP predstavlja samostalnu energetsku i logističku cjelinu koja je istovremeno sinergijski integrirana u okruženju industrijske lokacije. Također, sastavni dio investicijskog programa GASFIN grupe je i izgradnja mjesta za opskrbu UPP"}},"Primljeno na znanje","Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se infrastruktura terminala za UPP koja je od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku, izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP i prateće infrastrukture, kao i pravila i mjere s ciljem očuvanja sigurnosti opskrbe prirodnim plinom. Nacrtom prijedloga Zakona prvenstveno se uređuje izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP investitoru koji će u ime Republike Hrvatske realizirati projekt izgradnje UPP terminala, a koji je od strateškog interesa. Izdavanje koncesije koje se propisuje Nacrtom prijedloga Zakona je usklađeno s pozitivnim propisima Republike Hrvatske."]
[6,"Primorsko-goranska županija","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","REPUBLIKA HRVATSKA\nRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA\n                       Ž u p a n\nKLASA: 053-02/18-01/1\nURBROJ: 2170/1-15-18-88\nRijeka, 26. travnja 2018.\n\nPredmet: očitovanje na Nacrt prijedloga Zakona o terminalu \n                 za ukapljeni prirodni plin u sklopu savjetovanja s javnošću\n Zakon o terminalu za ukapljeni prirodni plin predstavlja grubo kršenje i negaciju Ustava, europskih direktiva i više važećih zakona Republike Hrvatske, kao što su  Zakon o prostornom uređenju, Zakon o gradnji, Zakon o koncesijama i Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama. \nPlutajući LNG terminal nije sukladan prostorno-planskoj dokumentaciji  jer za njegovu provedbu uopće nisu propisani lokacijski i drugi uvjeti, a što je osnovni preduvjet za izdavanje lokacijske i građevinske dozvole i dodjelu koncesije za gospodarsko korištenje pomorskog dobra. \nStoga je razvidno da se tim Zakonom potpuno izbjegava provođenje zakonitog postupka davanja koncesije te se njime žele stvoriti uvjeti za izdavanje potrebnih akata za provedbu tog projekta.    \nOvim se Zakonom predlaže trgovačkom društvu LNG Hrvatska d.o.o. izravno dodijeliti koncesiju na pomorskom dobru u svrhu izgradnje i gospodarskog korištenja terminala za UPP, čime se, između ostaloga, negira važećim zakonima propisano provođenje postupka javnog natječaja koji se obvezno provodi u svakom slučaju davanja koncesije za gospodarsko korištenje. Takvim izravnim dodjeljivanjem koncesije, od mogućnosti njezina dobivanja isključujeni su svi drugi gospodarski subjekti koji za to ispunjavaju uvjete, čime je prekršeno jedno od temeljnih načela Europske unije - načelo tržišnog natjecanja. Naknada za koncesiju je propisana Uredbom o postupku davanja koncesije na pomorskom dobru. U njoj je navedeno da za industrijske luke stalni dio naknade iznosi 2,00 kn po m2 dodijeljenog pomorskog dobra, dok promijenjivi dio iznosi 2% prihoda ponuditelja. Također, Uredbom je propisano da iznimno, davatelj koncesije može, ako to gospodarski razlozi opravdavaju, izmijeniti početne iznose naknade za koncesiju. U odnosu na Uredbu, Zakonom je propisan drugačiji promijenjivi dio naknade koji je određen u iznosu od 0,02 kune po Mwh-megavatsatu plina isporučenog u plinski transportni sustav.\nNadalje, u poglavlju „Osnovna pitanja koja se uređuju Zakonom“ navedeno je da se koncesijska naknada za pomorsko dobro isplaćuje u korist „jedinica lokalne (regionalne) samouprave“ i državnog proračuna. Budući da jedinice lokalne samouprave nisu jedinice regionalne samouprave, kako ih to predlagatelj Zakona poistovjećuje, nije jasno kome se zapravo ta naknada isplaćuje.\nVezano za pitanje izvlaštenja, člankom 9. stavka 3. Zakona pogrešno je i nesuvislo određeno da se „izvlašćuje terminal za UPP“. Naime, mogu se izvlastiti samo nekretnine na kojima se tek trebaju graditi građevine, a ne terminal koji još uopće ne postoji. Također, Zakonom o izvlaštenju je propisano da izgradnja građevine za koju je utvrđen interes Republike Hrvatske mora biti u skladu s pravomoćnom lokacijskom dozvolom. Kako je poznato da nije izdana lokacijska dozvola za plutajući terminal, slijedi da trenutno niti nema uvjeta za provođenje postupka izvlaštenja.\nPovrh toga, obrazloženje Zakona po člancima, koje se nalazi na kraju Prijedloga, u najmanju ruku je manjkavo i šturo.\nSve navedeno ukazuje da ovaj Zakon kao lex specialis, nije utemeljen na važećim relevantnim propisima te je suprotan procedurama zajamčenim Europskom poveljom o lokalnoj samoupravi i Ustavu Republike Hrvatske. Njime se ne poštuje demokratska procedura, volja naroda, niti ekološki standardi. Grubo se zanemaruje izričito protivljenje ovom projektu od strane lokalne i regionalne samouprave i njezinih građana, iskazano jednoglasnom odlukom županijske skupštine, iznošenjem čak oko 160 primjedbi na javnoj raspravi Studije utjecaja na okoliš,  održavanjem prosvjeda na kojem se okupilo više tisuća građana i peticijom koju je potpisalo više od 15.000 građana, čime se krši Aarhuška konvencija o pravu građana na sudjelovanje u odlučivanju o pitanjima zaštite okoliša.   \nKršenje važećih zakonskih odredaba Vlada opravdava postojanjem strateškog interesa Republike Hrvatske. Međutim, činjenica da su dosadašnji strateški projekti provedeni po postojećim odredbama zakona (jer je ovo prvi zakon donesen radi provedbe jednog državnog strateškog projekta), potvrđuje da je u konkretnom slučaju isključivo riječ o Zakonu kojim se „preskaču“ propisane procedure, odnosno Zakonu kojim se „legalizira“ nezakonitost, a sve samo s jednim ciljem – omogućavanjem relizacije projekta tvrtki koja je trenutno u državnom vlasništvu, što međutim u budućnosti i ne mora biti tako.   \nDodatno se želi ukazati da se u članku 6. utvrđuje nositelj investicije projekta UUP terminala na otoku Krku - LNG HRVATSKA d.o.o., a da nisu propisna nikakva ograničenja u odnosu na budućnost tog društva s ograničenom odgovornošću u smislu statusnih, vlasničkih ili drugih promjena, pa je upitna zaštita ovog projekta, koji je od posebnog i strateškog interesa za RH. Ograničenje koje je propisano odnosi se samo na zabranu otuđenja terminala  u 10-to godišnjem razdoblju.\nU članku 7. stavak 2.  društvo iz članka 6. se utvrđuje ovlaštenikom koncesije. Da li je ovo rješenje u skladu sa Zakonom o koncesijama ( Narodne novine 69/17). Isti predviđa mogućnost u članku 39. „Koncesije na zahtjev“, ali pri tom u stavku 4. naglašava:\n„ Koncesija na zahtjev ne daje se s namjerom izbjegavanja postupaka davanja koncesije određenog ovim Zakonom te primjene načela iz članka 6. ovog Zakona“. \n \nOd propisanih načela u članku 6. ističe se obveza davatelja koncesije da u odnosu na sve gospodarske subjekte poštuje načelo  slobode kretanja robe, usluga, tržišnog natjecanja i dr. \nNacrt Prijedloga Zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin  sigurno nije primjer poštivanja odredbi  Zakona o koncesijama koji je „ lex generalis „  dakle opći propis koji uređuje materiju koncesija.\nS poštovanjem, \n\nŽupan \nZlatko Komadina, dipl.ing.","Djelomično prihvaćen","Nacrtom prijedloga Zakona prvenstveno se uređuje izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP investitoru koji će u ime Republike Hrvatske realizirati projekt izgradnje UPP terminala, a koji je od strateškog interesa. Izdavanje koncesije koje se propisuje Nacrtom prijedloga Zakona je usklađeno s pozitivnim propisima Republike Hrvatske. Pitanja prostornog uređenja nisu uređena ovim Nacrtom prijedloga Zakona te se na ista primjenjuju propisi kojima se uređuje prostorno uređenje. Sukladno komentaru Nacrtom prijedloga Zakona se jasno propisalo da se koncesijska naknada isplaćuje u korist županije (jedna trećina) i općine (dvije trećine) te se je shodno navedenom promjenjivi dio iznosa povećao s 0,02 kn/MWh na 0,05 kn/MWh. Pored navedenog, a u skladu s komentarom ispravljen je članak 9. Nacrta prijedloga Zakona."]
[7,"Romeo Deša","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","Poštovani,\nNavedeni prijedlog zakona u suprotnosti s člankom 49. stavkom 2. Ustava Republike Hrvatske („Narodne novine“ br. 56/90, 135/97, 8/98,  113/00, 124/00, 28/01, 41/01, 55/01, 76/10, 85/10, 05/14 – u daljnjem tekstu: Ustav). Naime, navedenim člankom propisano je da „država osigurava svim poduzetnicima jednak pravni položaj na tržištu te je zabranjena zlouporaba monopolskog položaja određenog zakonom.“ \n \nPrihvaćanjem nacrta Zakona ovo bi se ustavno načeo narušilo jer dodjeljuje dio pomorskog dobra isključivo Investitoru koji je utvrđen Zakonom. Time se, na općem dobru koji je po svojoj prirodi u općoj upotrebi i pripada svakome, pravo na isključenje opće upotrebe dodjeljuje jednom subjektu ne uvažavajući poduzetničke interese drugih gospodarskih subjekata na istovjetnom koncesijom te onemogućavajući im jednoj pravni položaj na tržištu s Investitorom.\n \nSvaki zakon koji izravno favorizira određeno trgovačko društvo, a pritom i derogira potrebu provođenja javnog natječaja, ne samo da je eklatantan primjer kršenja načela jednakosti svih pred zakonom, već potkopava i temelj na kojem počiva naše gospodarstvo, a to je tržišna ekonomija.\n \nDavatelj koncesije dužan je u odnosu na sve gospodarske subjekte poštovati temeljna načela iz Ustava Republike Hrvatske te Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kao što su načelo tržišnog natjecanja, načelo jednakog tretmana, načelo zabrane diskriminacije, načelo uzajamnog priznavanja, načelo razmjernosti i načelo transparentnosti. Ova  načela se ovim prijedlogom zakona krše.\n \nDodjela koncesije na 99 godina je protuzakonita. Naime, davatelj koncesije treba odrediti rok na koji se koncesija daje na način da taj rok ne ograničava tržišno natjecanje više nego što je to nužno kako bi se osigurala amortizacija stvarne vrijednosti ulaganja koncesionara i razuman povrat uloženog kapitala, istodobno uzimajući u obzir troškove i rizike koje koncesionar preuzima za vrijeme trajanja koncesije. Koncesije izuzetno dugog trajanja će rezultirati zatvaranjem pristupa tržištu čime se ugrožava slobodno kretanje usluga i sloboda poslovnog nastana.\n \nČlankom 9. Predloženog zakona navodi se kako je izgradnja, rekonstrukcija i održavanja Terminala u interesu Republike Hrvatske,  da nekretnine koje su potrebne za izgradnju, rekonstrukciju i održavanje Terminala izvlašćuju u korist Republike Hrvatske, a koji prijedlog će u ime i za račun Republike Hrvatske podnijeti LNG Hrvatska d.o.o. Predmetnim Nacrtom Vlada Republike Hrvatske nastoji monopolizirati položaj društva LNG Hrvatska kao odabranog investitora za Projekt, ujedno onemogućujući tržišno natjecanje te dosljedno provođenje načela jednakog tretmana, stavljajući LNG Hrvatska u privilegirani položaj. Povreda Ustavom i Ugovorom o funkcioniranju Europske unije, kao i ostalim propisima zagarantirana načela i jamstava, tim je veća što je stvarni vlasnik društva LNG Hrvatska upravo Republika Hrvatska.\n \nDonošenje zakona po hitnom postupku (formalna neustavnost)\nPoslovnik Hrvatskog sabora propisuje da se zakon, iznimno, može donijeti po hitnom postupku, kad za to postoje osobito opravdani razlozi, koji u prijedlogu zakona moraju biti posebno obrazloženi. \"Osobito opravdani razlog\" koji se navodi u predmetnom prijedlogu zakona je \"osiguranje pretpostavke za realizaciju terminala za UPP\". Dakle, iz ovakvog paušalnog i neobrazloženog navoda jasno proizlazi formalna neustavnost predmetnog zakona. Procedura prilikom donošenja zakona mora biti poštovana, a što ovdje nije slučaj.  Ustavni sud utvrdio je da se u postupcima donošenja zakona moraju poštovati standardi inherentni demokratskim procedurama, osobito standard široke javne rasprave. Donošenjem zakona po hitnoj proceduri ograničava se mogućnost javne rasprave, koja je u demokratskim društvima nužan sastojak prilikom donošenja zakona. Javnost je pokazala ogroman interes za Lex LNG (o čemu svjedoči brojni natpisi u medijima, kao i prosvjed protiv plutajućeg LNG terminala u Rijeci), a donošenjem  zakona po hitnoj proceduri sužava se prostor za javne demokratske rasprave i ostavlja dojam netrasparentnosti. Razlozi donošenja zakona po hitnom postupku uopće nisu obrazloženi, čime se izravno krši odredba iz čl 204.Poslovnika Hrvatskog sabora. Donošenje zakona po hitnoj proceduri trebala bi biti iznimka, a ne pravilo, međutim uz ovakva obrazloženja svaki bi se zakon mogao donositi po hitnom postupku, što je nedopustivo. Razlozi za donošenje zakona po hitnoj proceduri moraju biti dobro i jasno argumentirani.\n \nUsvajanjem ovog zakona bili bi oštećeni proračuni Republike Hrvatske, Primorsko-goranske županije i općine Omišalj, u koje se raspoređuju prihodi od koncesije, jer se izbjegava javno nadmetanje za koncesiju čime bi se postigla bolja cijena i veći prihodi za državni, županijski i općinski proračun.\n\nS nadom uvrštavanja i prihvaćanja primjedbi i komentara, srdačan pozdrav\nRomeo Deša, Omišalj","Djelomično prihvaćen","Nacrtom prijedloga Zakona prvenstveno se uređuje izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP investitoru koji će u ime Republike Hrvatske realizirati projekt izgradnje UPP terminala, a koji je od strateškog interesa. Izdavanje koncesije koje se propisuje Nacrtom prijedloga Zakona je usklađeno s pozitivnim propisima Republike Hrvatske. Također, a upravo kako se ne bi oštetio proračun županije i općine te kako bi isti imali direktne koristi od realizacije projekta Nacrtom prijedloga Zakona se propisalo da se koncesijska naknada isplaćuje u korist županije (jedna trećina) i općine (dvije trećine) te se je shodno navedenom promjenjivi dio iznosa povećao s 0,02 kn/MWh na 0,05 kn/MWh."]
[8,"Greenpeace","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","Greenpeace podržava komentare Zelene Akcije, a osobito da je:\n\n1.       Određen prekratak rok za javnu raspravu povodom ovog Nacrta zakona.\n\nNacrt prijedloga Zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin (UPP) je na javnoj raspravi u razdoblju od 12. do 27. 4. 2018. godine, što je svega 15 dana. Takvo postupanje smatramo apsolutno neprimjerenim, osobito radi činjenice kako se radi o jednom od zakona za koji interes javnosti (i to ne samo lokalne zajednice koja će biti direktno pogođena tim projektom) postoji i od ranije, prije objave samog nacrta te je stoga bilo nužno organizirati široku javnu raspravu o istom. Ovdje želimo ukazati i na očiglednu nezakonitost u samom postupku donošenja predmetnog propisa. Naime, Zakon o zaštiti okoliša (NN 80/13, 153/13) propisuje minimalan rok od 30 dana za sudjelovanje javnosti u postupku izrade zakona i provedbenih propisa koji bi mogli imati značajan utjecaj na okoliš. Nesporno je kako se ovdje radi o propisu koji će svakako imati značajan utjecaj na okoliš.\n\n \n2.       Što se zakon donosi po hitnom postupku. Nedopustivim smatramo da ovaj Zakon predlagač (Vlada RH) unaprijed gura u hitnu proceduru, što za sobom povlači minimalno vrijeme za javnu i parlamentarnu raspravu te očitovanja drugih tijela državne uprave. Također, nije obrazloženo zbog čega je potrebno ovaj propis donijeti po hitnoj proceduri. Jadransko more, kao i obala, svakako su jedno od najvrednijih prirodni resursa RH, te se propis koji će bez sumnje imati izniman utjecaj na isto, nikako ne bi trebalo usvojiti u hitnoj proceduri, već je nužno otvoriti široku i svakako dužu javnu raspravu kako bi stručna i ostala zainteresirana javnost mogla sudjelovati. Nesporno je kako je Zakon o UPP propis koji će svakako imati značajan utjecaj na okoliš jer izgradnja svih velikih objekata (investicija) uvijek ima neki, a najčešće, nepovoljan utjecaj na okoliš.\n \n3.        U Nacrtu zakona stoji i kako je interes RH osigurati realizaciju projekta “sukladno strategiji energetskog razvoja RH”. Odnosi li se to na strategiju za razdoblje do 2020. godine, dakle kad projekt još neće biti realiziran, ili na strategiju za razdoblje nakon 2020. koja tek treba biti donesena? \n\n4. ​Trajanje razdoblja koncesije. ​Osobito opasnim smatramo što je ovaj Zakon, sam po sebi, podloga za davanje pomorskog dobra u koncesiju na čak 99 godina. Apsolutno nije jasno na temelju kojih kriterija je procijenjeno da je koncesija na tako dugo razdoblje nužna, te hoće li se ipak ići u redovan postupak davanja u koncesije koje svi drugi koncesionari raznih područja u RH moraju proći. Dodatno, Republika Hrvatska je 2017. godine ratificirala Pariški sporazum o klimatskim promjenama koji predviđa prelazak na niskougljično gospodarstvo, dok je davanje koncesije za projekt koji obuhvaća plinsku infrastrukturu (fosilno gorivo) na 99 godina u suprotnosti s ovim međunarodnim i pravno obvezujućim sporazumom.\n\n5.       U Nacrtu zakona ne postoje odredbe o odgovornosti za štete u okolišu i prirodi.\n\n6.       Nova znanstvena istraživanja jasno dokazuju kako je plin izuzetno štetno gorivo zbog emisija metana i CO2. Utjecaj na klimu i okoliš može se mjeriti samo promatrajući cijeli životni vijek lanca opskrbe plinom, a ne samo u završnoj fazi izgaranja. Promatrane u cjelini, emisije stakleničkih plinova u svakoj fazi, od istraživanja do potrošnje plina, u kombinaciji s ekološkim, socijalnim i zdravstvenim utjecajima povezanim s ekstrakcijom plina, čine plin gorivom koje je sve samo ne čisto i sigurno. Pored emisija CO2 od izgaranja, proizvodnja prirodnog plina također je odgovorna za velike količine emisija metana. Iako industrija fosilnih goriva nije jedini izvor metana, značajan je jer sudjeluje s udjelom od trećine svih antropogenih emisija. Te emisije dolaze od industrije ugljena, nafte i, najznačajnije, plina. Potencijal metana za globalno zagrijavanje, u usporedbi s CO2, 34 puta je veći u razdoblju od 100 godina te čak 84 puta veći u vremenskom okviru od 20 godina (izvor: IPCC AR5). Iako relativno kratko opstaje u atmosferi, jer se razgrađuje ili je „izgubljen”, tijekom razdoblja od oko 12 godina, trajno visoke razine metana nadopunit će tu razliku. Smanjenje emisija metana može imati značajan kratkoročni učinak na klimatske promjene jer je za smanjenje CO2 potrebno puno više vremena. Stoga, za zadržavanje porasta temperature na 2 °C, potrebno je istodobno smanjenje emisija i CO2 i metana.\n\n \n7.       Smatramo kako nema valjanog razloga za donošenje ovog propisa, nema pravne podloge za donošenje istog bez široke javne i stručne rasprave, te smatramo kako je njegova svrha zaobići otpor lokalne i regionalne vlasti, kao i lokalne zajednice, ovoj investiciji i skratiti postupke predviđene propisima RH za koncesioniranje, izvlaštenje kao i korištenje luke posebne namjene.\n\n 8.       Grubo poricanje bilo kakvih rizika i negativnih učinaka ovakvog investicijskog projekta po građane i građanke, lokalne zajednice, društvo, okoliš, gospodarstvo, javna dobra i demokraciju u cjelini vidljivo je kako u proceduri pripreme zakona, tako i u nizu njegovih odredbi kojima se derogiraju profesionalni standardi i niz ustaljenih procedura javnog upravljanja i političkog odlučivanja. Time ovaj Zakon, umjesto da promiče, zapravo ugrožava razvojne potencijale hrvatskog društva.\n\n9.       I posljednje, s obzirom na nepostojanje odredbi o zaštiti okoliša u Nacrtu zakonu, smatramo potrebnim ponoviti kako je tretiranje plutajućeg i kopnenog terminala kao dva odvojena projekta nedopustivo prema Direktivi o procjeni utjecaja zahvata na okoliš.","Primljeno na znanje","Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP investitoru koji će u ime Republike Hrvatske realizirati projekt izgradnje UPP terminala, a koji je od strateškog interesa. Izdavanje koncesije koje se propisuje Nacrtom prijedloga Zakona je usklađeno s pozitivnim propisima Republike Hrvatske. Također, Nacrt prijedloga Zakona uređuju pojedine specifičnosti vezane uz realizaciju terminala za UPP s obzirom da je isti u skladu s EU Direktivom 2009/73/EZ uređen Zakonom o tržištu plina (Narodne novine, broj 18/18). Pitanja zaštite okoliša i prirode nisu predmet ovoga Nacrta prijedloga Zakona, već se na sva pitanja zaštite okoliša i prirode primjenjuju odredbe propisa kojima se isto uređuje u skladu s EU Direktivama, a sukladno kojima je provedena procjena utjecaja na okoliš. \nTrenutno važeća Strategija energetskog razvoja Republike Hrvatske donesena je 2009. godine i promatra razdoblje do 2020. godine te ista predviđa realizaciju UPP terminala. Nastavno na promjene koje su se dogodile u međuvremenu pretpostavke po pitanju potrošnje, potražnje, opskrbe i slično, kao i trendova iz kojih su proizašli razvojni energetski projekti nisu primjenjive te je iste neophodno uskladiti i redefinirati. S obzirom na trenutno aktualne projekte, kao i regulatorni okvir neophodno je uskladiti ciljeve i redefinirati optimalni energetski miks, kao i razvojne energetske projekte s ciljem osiguranja energetske neovisnosti Republike Hrvatske, sigurnosti opskrbe i održivosti i konkurentnosti energetskog sustava i razvoja i usklađivanja s ciljevima iz EU direktiva po pitanjima smanjenja potrošnje, smanjenja emisija stakleničkih plinova, održivosti energetskog razvoja, konkurentnosti energetskog sustava, pozitivnog investicijskog okruženja i sl. U energetskoj tranziciji do 2050. potrebno koristiti će se sve energetske opcije i implementirati nove tehnologije te će navedeno biti obuhvaćeno novom strategijom energetskog razvoja Republike Hrvatske, a u kojoj će s aspekta sigurnosti opskrbe i UPP terminal imati svoju ulogu."]
[9,"Udruga Biom","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","Udruga Biom podržava komentare Zelene Akcije, a osobito da je:\n\n1.       Određen prekratak rok za javnu raspravu povodom ovog Nacrta zakona.\n\nNacrt prijedloga Zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin (UPP) je na javnoj raspravi u razdoblju od 12. do 27. 4. 2018. godine, što je svega 15 dana. Takvo postupanje smatramo apsolutno neprimjerenim, osobito radi činjenice kako se radi o jednom od zakona za koji interes javnosti (i to ne samo lokalne zajednice koja će biti direktno pogođena tim projektom) postoji i od ranije, prije objave samog nacrta te je stoga bilo nužno organizirati široku javnu raspravu o istom. Ovdje želimo ukazati i na očiglednu nezakonitost u samom postupku donošenja predmetnog propisa. Naime, Zakon o zaštiti okoliša (NN 80/13, 153/13) propisuje minimalan rok od 30 dana za sudjelovanje javnosti u postupku izrade zakona i provedbenih propisa koji bi mogli imati značajan utjecaj na okoliš. Nesporno je kako se ovdje radi o propisu koji će svakako imati značajan utjecaj na okoliš.\n\n \n\n2.       Što se zakon donosi po hitnom postupku. Nedopustivim smatramo da ovaj Zakon predlagač (Vlada RH) unaprijed gura u hitnu proceduru, što za sobom povlači minimalno vrijeme za javnu i parlamentarnu raspravu te očitovanja drugih tijela državne uprave. Također, nije obrazloženo zbog čega je potrebno ovaj propis donijeti po hitnoj proceduri. Jadransko more, kao i obala, svakako su jedno od najvrednijih prirodni resursa RH, te se propis koji će bez sumnje imati izniman utjecaj na isto, nikako ne bi trebalo usvojiti u hitnoj proceduri, već je nužno otvoriti široku i svakako dužu javnu raspravu kako bi stručna i ostala zainteresirana javnost mogla sudjelovati. Nesporno je kako je Zakon o UPP propis koji će svakako imati značajan utjecaj na okoliš jer izgradnja svih velikih objekata (investicija) uvijek ima neki, a najčešće, nepovoljan utjecaj na okoliš.\n\n \n\n3.       ​Trajanje razdoblja koncesije. ​Osobito opasnim smatramo što je ovaj Zakon, sam po sebi, podloga za davanje pomorskog dobra u koncesiju na čak 99 godina. Apsolutno nije jasno na temelju kojih kriterija je procijenjeno da je koncesija na tako dugo razdoblje nužna, te hoće li se ipak ići u redovan postupak davanja u koncesije koje svi drugi koncesionari raznih područja u RH moraju proći. Dodatno, Republika Hrvatska je 2017. godine ratificirala Pariški sporazum o klimatskim promjenama koji predviđa prelazak na niskougljično gospodarstvo, dok je davanje koncesije za projekt koji obuhvaća plinsku infrastrukturu (fosilno gorivo) na 99 godina u suprotnosti s ovim međunarodnim i pravno obvezujućim sporazumom.\n\n \n\n4.       U Nacrtu zakona ne postoje odredbe o odgovornosti za štete u okolišu I prirodi.\n\n \n\n5.       Nova znanstvena istraživanja jasno dokazuju kako je plin izuzetno štetno gorivo zbog emisija metana i CO2. Utjecaj na klimu i okoliš može se mjeriti samo promatrajući cijeli životni vijek lanca opskrbe plinom, a ne samo u završnoj fazi izgaranja. Promatrane u cjelini, emisije stakleničkih plinova u svakoj fazi, od istraživanja do potrošnje plina, u kombinaciji s ekološkim, socijalnim i zdravstvenim utjecajima povezanim s ekstrakcijom plina, čine plin gorivom koje je sve samo ne čisto i sigurno. Pored emisija CO2 od izgaranja, proizvodnja prirodnog plina također je odgovorna za velike količine emisija metana. Iako industrija fosilnih goriva nije jedini izvor metana, značajan je jer sudjeluje s udjelom od trećine svih antropogenih emisija. Te emisije dolaze od industrije ugljena, nafte i, najznačajnije, plina. Potencijal metana za globalno zagrijavanje, u usporedbi s CO2, 34 puta je veći u razdoblju od 100 godina te čak 84 puta veći u vremenskom okviru od 20 godina (izvor: IPCC AR5). Iako relativno kratko opstaje u atmosferi, jer se razgrađuje ili je „izgubljen”, tijekom razdoblja od oko 12 godina, trajno visoke razine metana nadopunit će tu razliku. Smanjenje emisija metana može imati značajan kratkoročni učinak na klimatske promjene jer je za smanjenje CO2 potrebno puno više vremena. Stoga, za zadržavanje porasta temperature na 2 °C, potrebno je istodobno smanjenje emisija i CO2 i metana.\n\n \n\n6.       Smatramo kako nema valjanog razloga za donošenje ovog propisa, nema pravne podloge za donošenje istog bez široke javne i stručne rasprave, te smatramo kako je njegova svrha zaobići otpor lokalne i regionalne vlasti, kao i lokalne zajednice, ovoj investiciji i skratiti postupke predviđene propisima RH za koncesioniranje, izvlaštenje kao i korištenje luke posebne namjene.\n\n \n\n7.       Grubo poricanje bilo kakvih rizika i negativnih učinaka ovakvog investicijskog projekta po građane i građanke, lokalne zajednice, društvo, okoliš, gospodarstvo, javna dobra i demokraciju u cjelini vidljivo je kako u proceduri pripreme zakona, tako i u nizu njegovih odredbi kojima se derogiraju profesionalni standardi i niz ustaljenih procedura javnog upravljanja i političkog odlučivanja. Time ovaj Zakon, umjesto da promiče, zapravo ugrožava razvojne potencijale hrvatskog društva.\n\n \n\n8.       I posljednje, s obzirom na nepostojanje odredbi o zaštiti okoliša u Nacrtu zakonu, smatramo potrebnim ponoviti kako je tretiranje plutajućeg i kopnenog terminala kao dva odvojena projekta nedopustivo prema Direktivi o procjeni utjecaja zahvata na okoliš.","Primljeno na znanje","Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP investitoru koji će u ime Republike Hrvatske realizirati projekt izgradnje UPP terminala, a koji je od strateškog interesa. Izdavanje koncesije koje se propisuje Nacrtom prijedloga Zakona je usklađeno s pozitivnim propisima Republike Hrvatske. Također, Nacrt prijedloga Zakona uređuju pojedine specifičnosti vezane uz realizaciju terminala za UPP s obzirom da je isti u skladu s EU Direktivom 2009/73/EZ uređen Zakonom o tržištu plina (Narodne novine, broj 18/18). Pitanja zaštite okoliša i prirode nisu predmet ovoga Nacrta prijedloga Zakona, već se na sva pitanja zaštite okoliša i prirode primjenjuju odredbe propisa kojima se isto uređuje u skladu s EU Direktivama, a sukladno kojima je provedena procjena utjecaja na okoliš."]
[10,"Matko Boršić","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","Smatram kako nema valjanog razloga za donošenje ovog propisa, nema pravne podloge za donošenje istog bez široke javne i stručne rasprave  te smatram kako je njegova svrha zaobići otpor lokalne i regionalne vlasti, kao i lokalne zajednice, ovoj investiciji i skratiti postupke predviđene propisima RH za koncesioniranje, izvlaštenje kao i korištenje luke posebne namjene.\n\nGrubo poricanje bilo kakvih rizika i negativnih učinaka ovakvog investicijskog projekta po građane i građanke, lokalne zajednice, društvo, okoliš, gospodarstvo, javna dobra i demokraciju u cjelini vidljivo je kako u proceduri pripreme zakona, tako i u nizu njegovih odredbi kojima se derogiraju profesionalni standardi i niz ustaljenih procedura javnog upravljanja i političkog odlučivanja. Time ovaj Zakon, umjesto da promiče, zapravo ugrožava razvojne potencijale hrvatskog društva.\n\nI posljednje, s obzirom na nepostojanje odredbi o zaštiti okoliša u Nacrtu zakonu, smatram potrebnim ponoviti kako je tretiranje plutajućeg i kopnenog terminala kao dva odvojena projekta nedopustivo prema Direktivi o procjeni utjecaja zahvata na okoliš.","Primljeno na znanje","Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP investitoru koji će u ime Republike Hrvatske realizirati projekt izgradnje UPP terminala, a koji je od strateškog interesa. Izdavanje koncesije koje se propisuje Nacrtom prijedloga Zakona je usklađeno s pozitivnim propisima Republike Hrvatske. Također, Nacrt prijedloga Zakona uređuju pojedine specifičnosti vezane uz realizaciju terminala za UPP s obzirom da je isti u skladu s EU Direktivom 2009/73/EZ uređen Zakonom o tržištu plina (Narodne novine, broj 18/18). Pitanja zaštite okoliša i prirode nisu predmet ovoga Nacrta prijedloga Zakona, već se na sva pitanja zaštite okoliša i prirode primjenjuju odredbe propisa kojima se isto uređuje u skladu s EU Direktivama, a sukladno kojima je provedena procjena utjecaja na okoliš"]
[11,"Matko Boršić","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","Također, u Nacrtu se neozbiljno navoditi kako je “UPP ekološki prihvatljivo pogonsko gorivo”, dok nova znanstvena istraživanja jasno dokazuju kako je plin izuzetno štetno gorivo zbog emisija metana i CO2. Utjecaj na klimu i okoliš može se mjeriti samo promatrajući cijeli životni vijek lanca opskrbe plinom, a ne samo u završnoj fazi izgaranja. Promatrane u cjelini, emisije stakleničkih plinova u svakoj fazi, od istraživanja do potrošnje plina, u kombinaciji s ekološkim, socijalnim i zdravstvenim utjecajima povezanim s ekstrakcijom plina, čine plin gorivom koje je sve samo ne čisto i sigurno. Pored emisija CO2 od izgaranja, proizvodnja prirodnog plina također je odgovorna za velike količine emisija metana. Iako industrija fosilnih goriva nije jedini izvor metana, značajan je jer sudjeluje s udjelom od trećine svih antropogenih emisija. Te emisije dolaze od industrije ugljena, nafte i, najznačajnije, plina. Potencijal metana za globalno zagrijavanje, u usporedbi s CO2, 34 puta je veći u razdoblju od 100 godina te čak 84 puta veći u vremenskom okviru od 20 godina (izvor: IPCC AR5). Iako relativno kratko opstaje u atmosferi, jer se razgrađuje ili je „izgubljen”, tijekom razdoblja od oko 12 godina, trajno visoke razine metana nadopunit će tu razliku. Smanjenje emisija metana može imati značajan kratkoročni učinak na klimatske promjene jer je za smanjenje CO2 potrebno puno više vremena. Stoga, za zadržavanje porasta temperature na 2 °C, potrebno je istodobno smanjenje emisija i CO2 i metana. https://bit.ly/2AeJfJ4","Nije prihvaćen","UPP je ekološki prihvatljivo pogonsko gorivo te je kao takvo predviđeno Zakonom o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (Narodne novine, broj 120/2016)."]
[12,"Matko Boršić","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","U Nacrtu zakona stoji i kako je interes RH osigurati realizaciju projekta “sukladno strategiji energetskog razvoja RH”. Odnosi li se to na strategiju za razdoblje do 2020. godine, dakle kad projekt još neće biti realiziran, ili na strategiju za razdoblje nakon 2020. koja tek treba biti donesena?","Primljeno na znanje","Trenutno važeća Strategija energetskog razvoja Republike Hrvatske donesena je 2009. godine i promatra razdoblje do 2020. godine te ista predviđa realizaciju UPP terminala. Nastavno na promjene koje su se dogodile u međuvremenu pretpostavke po pitanju potrošnje, potražnje, opskrbe i slično, kao i trendova iz kojih su proizašli razvojni energetski projekti nisu primjenjive te je iste neophodno uskladiti i redefinirati. S obzirom na trenutno aktualne projekte, kao i regulatorni okvir neophodno je uskladiti ciljeve i redefinirati optimalni energetski miks, kao i razvojne energetske projekte s ciljem osiguranja energetske neovisnosti Republike Hrvatske, sigurnosti opskrbe i održivosti i konkurentnosti energetskog sustava i razvoja i usklađivanja s ciljevima iz EU direktiva po pitanjima smanjenja potrošnje, smanjenja emisija stakleničkih plinova, održivosti energetskog razvoja, konkurentnosti energetskog sustava, pozitivnog investicijskog okruženja i sl. U energetskoj tranziciji do 2050. potrebno koristiti će se sve energetske opcije i implementirati nove tehnologije te će navedeno biti obuhvaćeno novom strategijom energetskog razvoja Republike Hrvatske, a u kojoj će s aspekta sigurnosti opskrbe i UPP terminal imati svoju ulogu."]
[13,"Matko Boršić","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","U ocjeni stanja stoji kako projekt izgradnje terminala za UPP na otoku Krku predviđa dvije faze izgradnje od kojih prva faza obuhvaća plutajući terminal, a druga kopneni. Prema tumačenjima Direktive o procjeni utjecaja zahvata na okoliš, zabranjeno je jedan zahvat dijeliti na više manjih kako bi se prividno smanjio njihov ukupni utjecaj na okoliš - poznato pod imenom «salamy slicing» što Direktiva o procjeni utjecaj zahvata na okoliš zabranjuje. Ustaljena je praksa suda EU da se cilj EIA direktive ne smije zaobići cijepanjem zahvata. U uskoj vezi s cijepanjem zahvata je i problem kumulativnog utjecaja. Problem kumulativnog utjecaja nastaje u situaciji kada se dva ili više (sličnih), postojećih ili planiranih, zahvata nalaze u blizini jedan drugome te kada se zajedno uzmu u obzir uzrokuju značajan utjecaj na okoliš. Još 1996. godine Sud EU ukazao je na to da EIA direktiva ima široki opseg i sveobuhvatnu svrhu (\"wide scope and a broad purpose\"), što proizlazi iz teksta Direktive (C-72/95, Kraaijeveld slučaj, paragraf 31). To je shvaćanje sud često ponavljao i u kasnijim odlukama. U skladu s tim shvaćanjem, ustaljena je praksa suda da propuštanje država članica da poduzmu mjere koje će spriječiti da se cilj EIA direktive zaobiđe cijepanjem zahvata, što za posljedicu ima i zanemarivanje njihova kumulativnog utjecaja, predstavlja kršenje EIA direktive (u tom smislu: C-392/96, Komisija protiv Irske, paragraf 76; C-2/07, slučaj Abrahams i dr., paragraf 27; C- 142/07, slučaj Ecologistas en Acción-CODA, paragraf 44; C-205/08, slučaj von Kärnten, paragraf 53). U predmetnom slučaju do cijepanja zahvata je došlo pojedinačnim razmatranjem predmetnih turističkih naselja (11,4 ha i 9,04 ha), umjesto razmatranja njihovog kumulativnog utjecaja (20,44 ha), što je iskorišteno kao razlog za neprovođenje ocjene o potrebi procjene utjecaja na okoliš (koja se prema Prilogu II. Uredbe radi za turistička naselja veća od 15 ha).\n\nVezano za LNG terminal, svakako se treba izbjeći mogućnost razdvajanja investicije na kopneni i plutajući terminal te isto tako procjenjivati samo pojedinačni utjecaj na okoliš, a ne kumulativni utjecaj obje faze projekta. Važnost uzimanja u obzir kumulativnog utjecaja pri procjeni utjecaja zahvata na okoliš toliko je bitna za postizanje svrhe EIA direktive da se dijelovi projekta ne mogu izuzeti od procjene čak niti kada se nalaze u različitim državama (u tom smislu vidjeti slučaj von Kärnten, C-205/08, paragraf 54-55).\n\nPovezano s tim, zabrinjavajuće je što u Nacrtu zakona nema apsolutno nikakvih odredbi koje bi štitile okoliš.","Primljeno na znanje","Pitanja zaštite okoliša i prirode nisu predmet ovoga Nacrta prijedloga Zakona, već se na sva pitanja zaštite okoliša i prirode primjenjuju odredbe propisa kojima se isto uređuje u skladu s EU Direktivama, a sukladno kojima je provedena procjena utjecaja na okoliš."]
[14,"Matko Boršić","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","Osobito opasnim smatram što je ovaj Zakon, sam po sebi, podloga za davanje pomorskog dobra u koncesiju na čak 99 godina. Apsolutno nije jasno na temelju kojih kriterija je procijenjeno da je koncesija na tako dugo razdoblje nužna, te hoće li se ipak ići u redovan postupak davanja u koncesije koje svi drugi koncesionari raznih područja u RH moraju proći. Dodatno, Republika Hrvatska je 2017. godine ratificirala Pariški sporazum o klimatskim promjenama koji predviđa prelazak na niskougljično gospodarstvo, dok je davanje koncesije za projekt koji obuhvaća plinsku infrastrukturu (fosilno gorivo) na 99 godina u suprotnosti s ovim međunarodnim i pravno obvezujućim sporazumom.","Nije prihvaćen","Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP investitoru koji će u ime Republike Hrvatske realizirati projekt izgradnje UPP terminala, a koji je od strateškog interesa. Izdavanje koncesije koje se propisuje Nacrtom prijedloga Zakona je usklađeno s pozitivnim propisima Republike Hrvatske."]
[15,"Matko Boršić","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","Što se tiče samog sadržaja Nacrta zakona, smatram kako je isti nedovoljno objašnjen i nesvrhovit, te ga je nemoguće ne usporediti s kontroveznim Zakonom o igralištima za golf. Podsjećam, spomenuti propis imao je žestoki otpor javnosti i organizacija civilnog društva koje su upozoravale da je isti protuustavan te da nije davao nikakva jamstva za sprečavanje zlouporaba, niti jamstva za očuvanje poljoprivrednog zemljišta, šuma, okoliša kao i u zaštite najviših ustavnih vrednota socijalne pravde, jednakosti ljudi, jednakog položaja poduzetnika na tržištu, te jamstva prava vlasništva i vladavine prava. Argumenti organizacija civilnog društva prihvaćeni su kao osnovani, što se navodi i u samom obrazloženju Zakona o ukidanju zakona o igralištima za golf. Mišljenja sam kako Zakon o UPP također određenog investitora - i to samo jednog - ponovo stavlja u povoljniji položaj, te kako se ugrožava očuvanje naših najvrednijih dobara, mora i obale, i okoliša općenito, te će kao takav davati prednost investiciji pred očuvanjem prethodno navedenih dobara i prava.","Primljeno na znanje","Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se infrastruktura terminala za UPP koja je od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku, izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP i prateće infrastrukture, kao i pravila i mjere s ciljem očuvanja sigurnosti opskrbe prirodnim plinom, a sve u skladu s pozitivnim propisima Republike Hrvatske."]
[16,"Matko Boršić","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","Nedopustivim smatram da ovaj Zakon predlagač (Vlada RH) unaprijed gura u hitnu proceduru, što za sobom povlači minimalno vrijeme za javnu i parlamentarnu raspravu te očitovanja drugih tijela državne uprave. Također, nije naveden niti jedan razlog zbog čega je potrebno ovaj propis donijeti po hitnoj proceduri.\nJadransko more, kao i obala, svakako su jedno od najvrednijih prirodni resursa RH, te se propis koji će bez sumnje imati izniman utjecaj na isto, nikako ne bi trebalo usvojiti u hitnoj proceduri, već je nužno otvoriti široku i svakako dužu javnu raspravu kako bi stručna i ostala zainteresirana javnost mogla sudjelovati. Nesporno je kako je Zakon o UPP propis koji će svakako imati značajan utjecaj na okoliš jer izgradnja svih velikih objekata (investicija) uvijek ima neki, a najčešće, nepovoljan utjecaj na okoliš.","Nije prihvaćen","Razlozi za donošenje Nacrta prijedloga Zakona po hitnom postupku jesu osobito opravdani državni razlozi da se osiguraju pretpostavke za realizaciju terminala za UPP u skladu s rokovima realizacije."]
[17,"Matko Boršić","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","Nacrt prijedloga Zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin (UPP) je na javnoj raspravi u razdoblju od 12. do 27. 4. 2018. godine, što je svega 15 dana. Takvo postupanje smatram apsolutno neprimjerenim, osobito radi činjenice kako se radi o jednom od zakona za koji interes javnosti (i to ne samo lokalne zajednice koja će biti direktno pogođena tim projektom) postoji i od ranije, prije objave samog nacrta te je stoga bilo nužno organizirati široku javnu raspravu o istom. Ovdje želim ukazati i na očiglednu nezakonitost u samom postupku donošenja predmetnog propisa. Naime, Zakon o zaštiti okoliša (NN 80/13, 153/13) propisuje minimalan rok od 30 dana za sudjelovanje javnosti u postupku izrade zakona i provedbenih propisa koji bi mogli imati značajan utjecaj na okoliš. Nesporno je kako se ovdje radi o propisu koji će svakako imati značajan utjecaj na okoliš.\n\nČlanak 164. Zakona o zaštiti okoliša glasi:\n„(1) Tijela javne vlasti dužna su osigurati pravovremeno i učinkovito sudjelovanje javnosti u postupku izrade zakona i provedbenih propisa te ostalih opće-primjenjivih pravno obvezujućih pravila iz svoje nadležnosti, koji bi mogli imati značajan utjecaj na okoliš, uključujući i postupke izrade njihovih izmjena i dopuna.\n\nČlanak 163. Zakona o zaštiti okoliša:\n„(3) Minimalni rok koji se može odrediti za sudjelovanje javnosti u smislu članka 164. stavka 1. ovoga Zakona i u smislu članka 165. stavka 1.ovoga Zakona je 30 dana.“\nMeđutim, bez obzira na navedene zakonske odredbe, predložena je čak i primjena hitnog postupka, što opet dodatno smanjuje priliku za davanje komentara javnosti.","Nije prihvaćen","Javna rasprava se provodi sukladno propisu kojim se uređuje pravo na pristup informacijama. Zakon o zaštiti okoliša ne uređuje pitanja vezana uz savjetovanje predmetnog Nacrta prijedloga zakona, posebice uzimajući u obzir činjenicu da se istim ne uređuju pitanja zaštite okoliša i prirode. Pitanja zaštite okoliša i prirode nisu predmet ovoga Nacrta prijedloga Zakona, već se na sva pitanja zaštite okoliša i prirode primjenjuju odredbe propisa kojima se isto uređuje u skladu s EU Direktivama, a sukladno kojima je provedena procjena utjecaja na okoliš."]
[18,"Matko Boršić","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","Ovaj se Zakon uopće ne navodi u Planu normativnih aktivnosti Vlade RH za 2018. godinu gdje je potrebno navesti primjenjuje li se na zakon postupak procjene učinka propisa (PUP) kojim bi se unaprijed trebali detektirati rizici i spriječiti mogući negativni učinci. Istina je kako u najavi propisa jest proveden PUP, međutim, navodi se, sasvim paušalno i neargumentirano, kako taj propis neće imati negativnih učinaka. Smatram kako je sama bit i svrha postupka procjene učinka propisa zapravo sasvim promašena i provedena pro forma, jer je taj postupak predviđen upravo za one zakone s očekivanim značajnim posljedicama po društvo, okoliš i gospodarstvo – dakle sve ono što ovakva investicija po svojoj prirodi i jest.","Nije prihvaćen","Predlagatelj je sukladno Zakonu o procjeni učinaka propisa, proveo prethodnu procjenu učinaka propisa i detaljnu analizu mogućih učinaka propisa sukladno kojoj nisu utvrđeni značajni učinci. Prethodna procjena učinaka propisa je bila predmetom javne rasprave od 17.01.2018. godine do 31.01.2018. godine na portalu esavjetovanje."]
[19,"VLADIMIRA MASCARELL","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","Ako postoji Zakon o Koncesijama, nedavno izglasan (kolovoz 2017), Zakon o strateškim investicijskim projektima, također nedavno izglasan (2018), ako postoji Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama koji uskoro ide u javnu raspravu čemu treba raditi još jedan zakon o KONCESIJAMA na općem dobru? O izvlaštenju privatnih posjeda građana govori se u Zakonu o određivanju granica na pomorskom dobru i u Zakonu o strateškim investicijama, ide uskoro i Zakon o Otocima a Vlada šalje prijedlog još jednog zakona koji se bavi potpuno istim temama u javnu raspravu. Ovo je samo zbrka i nesigurnost, stvaranje pravnog kaosa i potpuno nepotreban zakon jer je sve što se navodi kao razlog donošenja zakona već regulirano u drugim zakonima, stoga je kontraproduktivno proizvoditi još jedan ''poseban'' zakon. Da li je LEX-LNG uopće usklađen sa svim zakonima koji reguliraju istu tematiku? S zakonom o zaštiti prirode i sličnim? S Ustavom? Arhuškom konvencijom? \nDa li je ovaj zakon usklađen sa Zakonom o domovinskoj sigurnosti? Koji je također donesen nedavno, u listopadu 2017 i koji traži sudjelovanje civilnog društva u odlučivanju o ovakvim temama?","Primljeno na znanje","Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se infrastruktura terminala za UPP koja je od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku, izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP i prateće infrastrukture, kao i pravila i mjere s ciljem očuvanja sigurnosti opskrbe prirodnim plinom, a sve u skladu s pozitivnim propisima Republike Hrvatske. Također, Nacrt prijedloga Zakona uređuju pojedine specifičnosti vezane uz realizaciju terminala za UPP s obzirom da je isti u skladu s EU Direktivom 2009/73/EZ uređen Zakonom o tržištu plina (Narodne novine, broj 18/18). Pitanja zaštite okoliša i prirode nisu predmet ovoga Nacrta prijedloga Zakona, već se na sva pitanja zaštite okoliša i prirode primjenjuju odredbe propisa kojima se isto uređuje u skladu s EU Direktivama, a sukladno kojima je provedena procjena utjecaja na okoliš."]
[20,"ZELENA AKCIJA","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","1. Ovaj se Zakon uopće ne navodi u Planu normativnih aktivnosti Vlade RH za 2018. godinu gdje je potrebno navesti primjenjuje li se na zakon postupak procjene učinka propisa (PUP) kojim bi se unaprijed trebali detektirati rizici i spriječiti mogući negativni učinci. Istina je kako u najavi propisa jest proveden PUP, međutim, navodi se, sasvim paušalno i neargumentirano, kako taj propis neće imati negativnih učinaka. Smatramo kako je sama bit i svrha postupka procjene učinka propisa zapravo sasvim promašena i provedena pro forma, jer je taj postupak predviđen upravo za one zakone s očekivanim značajnim posljedicama po društvo, okoliš i gospodarstvo – dakle sve ono što ovakva investicija po svojoj prirodi i jest.\n\n2. Nacrt prijedloga Zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin (UPP) je na javnoj raspravi u razdoblju od 12. do 27. 4. 2018. godine, što je svega 15 dana. Takvo postupanje smatramo apsolutno neprimjerenim, osobito radi činjenice kako se radi o jednom od zakona za koji interes javnosti (i to ne samo lokalne zajednice koja će biti direktno pogođena tim projektom) postoji i od ranije, prije objave samog nacrta te je stoga bilo nužno organizirati široku javnu raspravu o istom. Ovdje želimo ukazati i na očiglednu nezakonitost u samom postupku donošenja predmetnog propisa. Naime, Zakon o zaštiti okoliša (NN 80/13, 153/13) propisuje minimalan rok od 30 dana za sudjelovanje javnosti u postupku izrade zakona i provedbenih propisa koji bi mogli imati značajan utjecaj na okoliš. Nesporno je kako se ovdje radi o propisu koji će svakako imati značajan utjecaj na okoliš.\n\nČlanak 164. Zakona o zaštiti okoliša glasi:\n„(1) Tijela javne vlasti dužna su osigurati pravovremeno i učinkovito sudjelovanje javnosti u postupku izrade zakona i provedbenih propisa te ostalih opće-primjenjivih pravno obvezujućih pravila iz svoje nadležnosti, koji bi mogli imati značajan utjecaj na okoliš, uključujući i postupke izrade njihovih izmjena i dopuna.\n \nČlanak 163. Zakona o zaštiti okoliša:\n„(3) Minimalni rok koji se može odrediti za sudjelovanje javnosti u smislu članka 164. stavka 1. ovoga Zakona i u smislu članka 165. stavka 1.ovoga Zakona je 30 dana.“\nMeđutim, bez obzira na navedene zakonske odredbe, predložena je čak i primjena hitnog postupka, što opet dodatno smanjuje priliku za davanje komentara javnosti. \n\n3. Nedopustivim smatramo da ovaj Zakon predlagač (Vlada RH) unaprijed gura u hitnu proceduru, što za sobom povlači minimalno vrijeme za javnu i parlamentarnu raspravu te očitovanja drugih tijela državne uprave. Također, nije naveden niti jedan razlog zbog čega je potrebno ovaj propis donijeti po hitnoj proceduri.\nJadransko more, kao i obala, svakako su jedno od najvrednijih prirodni resursa RH, te se propis koji će bez sumnje imati izniman utjecaj na isto, nikako ne bi trebalo usvojiti u hitnoj proceduri, već je nužno otvoriti široku i svakako dužu javnu raspravu kako bi stručna i ostala zainteresirana javnost mogla sudjelovati. Nesporno je kako je Zakon o UPP propis koji će svakako imati značajan utjecaj na okoliš jer izgradnja svih velikih objekata (investicija) uvijek ima neki, a najčešće, nepovoljan utjecaj na okoliš.\n\n4. Što se tiče samog sadržaja Nacrta zakona, smatramo kako je isti nedovoljno objašnjen i nesvrhovit, te ga je nemoguće ne usporediti s kontroveznim Zakonom o igralištima za golf. Podsjećamo, spomenuti propis imao je žestoki otpor javnosti i organizacija civilnog društva koje su upozoravale da je isti protuustavan te da nije davao nikakva jamstva za sprečavanje zlouporaba, niti jamstva za očuvanje poljoprivrednog zemljišta, šuma, okoliša kao i u zaštite najviših ustavnih vrednota socijalne pravde, jednakosti ljudi, jednakog položaja poduzetnika na tržištu, te jamstva prava vlasništva i vladavine prava. Argumenti organizacija civilnog društva prihvaćeni su kao osnovani, što se navodi i u samom obrazloženju Zakona o ukidanju zakona o igralištima za golf. Mišljenja smo kako Zakon o UPP također određenog investitora - i to samo jednog - ponovo stavlja u povoljniji položaj, te kako se ugrožava očuvanje naših najvrednijih dobara, mora i obale, i okoliša općenito, te će kao takav davati prednost investiciji pred očuvanjem prethodno navedenih dobara i prava.\n\n5. Osobito opasnim smatramo što je ovaj Zakon, sam po sebi, podloga za davanje pomorskog dobra u koncesiju na čak 99 godina. Apsolutno nije jasno na temelju kojih kriterija je procijenjeno da je koncesija na tako dugo razdoblje nužna, te hoće li se ipak ići u redovan postupak davanja u koncesije koje svi drugi koncesionari raznih područja u RH moraju proći. Dodatno, Republika Hrvatska je 2017. godine ratificirala Pariški sporazum o klimatskim promjenama koji predviđa prelazak na niskougljično gospodarstvo, dok je davanje koncesije za projekt koji obuhvaća plinsku infrastrukturu (fosilno gorivo) na 99 godina u suprotnosti s ovim međunarodnim i pravno obvezujućim sporazumom.\n\n6. U ocjeni stanja stoji kako projekt izgradnje terminala za UPP na otoku Krku predviđa dvije faze izgradnje od kojih prva faza obuhvaća plutajući terminal, a druga kopneni. Prema tumačenjima Direktive o procjeni utjecaja zahvata na okoliš, zabranjeno je jedan zahvat dijeliti na više manjih kako bi se prividno smanjio njihov ukupni utjecaj na okoliš - poznato pod imenom «salamy slicing» što Direktiva o procjeni utjecaj zahvata na okoliš zabranjuje. Ustaljena je praksa suda EU da se cilj EIA direktive ne smije zaobići cijepanjem zahvata. U uskoj vezi s cijepanjem zahvata je i problem kumulativnog utjecaja. Problem kumulativnog utjecaja nastaje u situaciji kada se dva ili više (sličnih), postojećih ili planiranih, zahvata nalaze u blizini jedan drugome te kada se zajedno uzmu u obzir uzrokuju značajan utjecaj na okoliš. Još 1996. godine Sud EU ukazao je na to da EIA direktiva ima široki opseg i sveobuhvatnu svrhu (\"wide scope and a broad purpose\"), što proizlazi iz teksta Direktive (C-72/95, Kraaijeveld slučaj, paragraf 31). To je shvaćanje sud često ponavljao i u kasnijim odlukama. U skladu s tim shvaćanjem, ustaljena je praksa suda da propuštanje država članica da poduzmu mjere koje će spriječiti da se cilj EIA direktive zaobiđe cijepanjem zahvata, što za posljedicu ima i zanemarivanje njihova kumulativnog utjecaja, predstavlja kršenje EIA direktive (u tom smislu: C-392/96, Komisija protiv Irske, paragraf 76; C-2/07, slučaj Abrahams i dr., paragraf 27; C- 142/07, slučaj Ecologistas en Acción-CODA, paragraf 44; C-205/08, slučaj von Kärnten, paragraf 53). U predmetnom slučaju do cijepanja zahvata je došlo pojedinačnim razmatranjem predmetnih turističkih naselja (11,4 ha i 9,04 ha), umjesto razmatranja njihovog kumulativnog utjecaja (20,44 ha), što je iskorišteno kao razlog za neprovođenje ocjene o potrebi procjene utjecaja na okoliš (koja se prema Prilogu II. Uredbe radi za turistička naselja veća od 15 ha).\n\nVezano za LNG terminal, svakako se treba izbjeći mogućnost razdvajanja investicije na kopneni i plutajući terminal te isto tako procjenjivati samo pojedinačni utjecaj na okoliš, a ne kumulativni utjecaj obje faze projekta. Važnost uzimanja u obzir kumulativnog utjecaja pri procjeni utjecaja zahvata na okoliš toliko je bitna za postizanje svrhe EIA direktive da se dijelovi projekta ne mogu izuzeti od procjene čak niti kada se nalaze u različitim državama (u tom smislu vidjeti slučaj von Kärnten, C-205/08, paragraf 54-55).\n\nPovezano s tim, zabrinjavajuće je što u Nacrtu zakona nema apsolutno nikakvih odredbi koje bi štitile okoliš.\n\n7. U Nacrtu zakona stoji i kako je interes RH osigurati realizaciju projekta “sukladno strategiji energetskog razvoja RH”. Odnosi li se to na strategiju za razdoblje do 2020. godine, dakle kad projekt još neće biti realiziran, ili na strategiju za razdoblje nakon 2020. koja tek treba biti donesena?\n\n8. Također, u Nacrtu se neozbiljno navoditi kako je “UPP ekološki prihvatljivo pogonsko gorivo”, dok nova znanstvena istraživanja jasno dokazuju kako je plin izuzetno štetno gorivo zbog emisija metana i CO2. Utjecaj na klimu i okoliš može se mjeriti samo promatrajući cijeli životni vijek lanca opskrbe plinom, a ne samo u završnoj fazi izgaranja. Promatrane u cjelini, emisije stakleničkih plinova u svakoj fazi, od istraživanja do potrošnje plina, u kombinaciji s ekološkim, socijalnim i zdravstvenim utjecajima povezanim s ekstrakcijom plina, čine plin gorivom koje je sve samo ne čisto i sigurno. Pored emisija CO2 od izgaranja, proizvodnja prirodnog plina također je odgovorna za velike količine emisija metana. Iako industrija fosilnih goriva nije jedini izvor metana, značajan je jer sudjeluje s udjelom od trećine svih antropogenih emisija. Te emisije dolaze od industrije ugljena, nafte i, najznačajnije, plina. Potencijal metana za globalno zagrijavanje, u usporedbi s CO2, 34 puta je veći u razdoblju od 100 godina te čak 84 puta veći u vremenskom okviru od 20 godina (izvor: IPCC AR5). Iako relativno kratko opstaje u atmosferi, jer se razgrađuje ili je „izgubljen”, tijekom razdoblja od oko 12 godina, trajno visoke razine metana nadopunit će tu razliku. Smanjenje emisija metana može imati značajan kratkoročni učinak na klimatske promjene jer je za smanjenje CO2 potrebno puno više vremena. Stoga, za zadržavanje porasta temperature na 2 °C, potrebno je istodobno smanjenje emisija i CO2 i metana. \nhttp://s3-eu-west-1.amazonaws.com/zelena-akcija.\nproduction/zelena_akcija/document_translations/1\n101/doc_files/original/HR_Natural_Gas_and_Climat\ne_Change_-_Anderson_Broderick_FINAL_-_Executive_\nSummary.pdf?1511793903 \n\n9. Smatramo kako nema valjanog razloga za donošenje ovog propisa, nema pravne podloge za donošenje istog bez široke javne i stručne rasprave, te smatramo kako je njegova svrha zaobići otpor lokalne i regionalne vlasti, kao i lokalne zajednice, ovoj investiciji i skratiti postupke predviđene propisima RH za koncesioniranje, izvlaštenje kao i korištenje luke posebne namjene.\n\nGrubo poricanje bilo kakvih rizika i negativnih učinaka ovakvog investicijskog projekta po građane i građanke, lokalne zajednice, društvo, okoliš, gospodarstvo, javna dobra i demokraciju u cjelini vidljivo je kako u proceduri pripreme zakona, tako i u nizu njegovih odredbi kojima se derogiraju profesionalni standardi i niz ustaljenih procedura javnog upravljanja i političkog odlučivanja. Time ovaj Zakon, umjesto da promiče, zapravo ugrožava razvojne potencijale hrvatskog društva.\n\nI posljednje, s obzirom na nepostojanje odredbi o zaštiti okoliša u Nacrtu zakonu, smatramo potrebnim ponoviti kako je tretiranje plutajućeg i kopnenog terminala kao dva odvojena projekta nedopustivo prema Direktivi o procjeni utjecaja zahvata na okoliš.\n\nDodatni argumenti protiv projekta:\nhttp://s3-eu-west-1.amazonaws.com/zelena-akcija.\nproduction/zelena_akcija/document_translations/1\n152/doc_files/original/LNG_kampanja_-_Zelena_akc\nija.pdf?1524642892","Primljeno na znanje","Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se infrastruktura terminala za UPP koja je od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku, izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP i prateće infrastrukture, kao i pravila i mjere s ciljem očuvanja sigurnosti opskrbe prirodnim plinom, a sve u skladu s pozitivnim propisima Republike Hrvatske. Također, Nacrt prijedloga Zakona uređuju pojedine specifičnosti vezane uz realizaciju terminala za UPP s obzirom da je isti u skladu s EU Direktivom 2009/73/EZ uređen Zakonom o tržištu plina (Narodne novine, broj 18/18). Javna rasprava se provodi sukladno propisu kojim se uređuje procjena pravo na pristup informacijama. Zakon o zaštiti okoliša ne uređuje pitanja vezana uz savjetovanje predmetnog Nacrta prijedloga zakona, posebice uzimajući u obzir činjenicu da se istim ne uređuju pitanja zaštite okoliša i prirode. Pitanja zaštite okoliša i prirode nisu predmet ovoga Nacrta prijedloga Zakona, već se na sva pitanja zaštite okoliša i prirode primjenjuju odredbe propisa kojima se isto uređuje u skladu s EU Direktivama, a sukladno kojima je provedena procjena utjecaja na okoliš."]
[21,"ŠIME VALIDŽIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","Smatram da treba odustati od projekta zbog sljedećih razloga:\n \n1. Korištenje mora za uplinjavanje UPP-a (uz posljedično hlađenje mora i korištenje slobodnog klora protiv obraštaja) bi dovelo do ekološke katastrofe na Kvarneru a i šire.\n \n2. Utjecaj buke je štetan za dupine i ostale morske životinje i lokalno stanovništvo.\n \n3. Svjetlosno onečišćenje je štetno, jer ono onemogućava navigaciju ptica i drugih životinja i remeti san.\n \n4. Lokalno stanovništvo bi imalo zanemarive koristi od projekta i što se tiče zapošljavanja i što se tiče prihoda.\n \n5. Došlo bi do štetnih posljedica za postojeće gospodarske grane, kao što je turizam.\n \n6. Projekt nije opravdan jer ne postoje zainteresirani kupci. Nema potrebe da se uvozi plin kad već postoji dovoljno jeftinijeg plina iz Rusije. \n \n7. Treba uzeti u obzir protivljenje lokalnog stanovništva ali i onog iz šire regije.\n \n8. Čak i da terminal za UPP nije štetan za lokalni okoliš, s obzirom da će se uvoziti plin iz dalekih zemalja, treba imati na umu da se uništava priroda, posebice ako se koristi hidrauličko frakturiranje, i da se zemlja često nasilno otima od starosjedilačkih naroda Sjeverne Amerike i Australije. Ako se terminal za UPP ipak izgradi, treba izbjegavati da se plin uvozi iz tih zemalja. U Europi se plin vadi na način koji je koliko-toliko prihvatljiv s ekološkog i društvenog stajališta.\n \n9. Zbog ograničenih zaliha plina a i zbog klimatskih promjena bi trebalo odustati od plina i drugih fosilnih goriva i ići prema održivoj budućnosti. Odličan izbor su fotonaponske ćelije na zgradama (uz skladištenje energije u akumulatorima i/ili u obliku vodika) jer zbog vjetroturbina stradaju ptice, zbog biogoriva se koristi poljoprivredna zemlja koju bi trebalo koristiti za hranu, a zbog biomase dolazi do uništavanja šuma i istrebljenja biljnih i životinjskih vrsta.\n \nSAŽETAK: \n \nProjekt pod nazivom Terminal za UPP na otoku Krku (izgradnja prihvatnog terminala za ukapljeni prirodni plin na otoku Krku) je štetan i na lokalnoj razini ali i u dalekim zemljama u kojima se plin vadi.","Primljeno na znanje","Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se infrastruktura terminala za UPP koja je od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku, izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP i prateće infrastrukture, kao i pravila i mjere s ciljem očuvanja sigurnosti opskrbe prirodnim plinom, a sve u skladu s pozitivnim propisima Republike Hrvatske. Pitanja zaštite okoliša i prirode nisu predmet ovoga Nacrta prijedloga Zakona, već se na sva pitanja zaštite okoliša i prirode primjenjuju odredbe propisa kojima se isto uređuje u skladu s EU Direktivama, a sukladno kojima je provedena procjena utjecaja na okoliš."]
[22,"Tomislav Vidić","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","Mahnite na pozdrav turizmu, dugo je bio izvor prihoda ali slab za torbarenje. \"Strateski\" projekt kao Plomin C na ugljen XD Umjesto na proizvodnju el. eng. iz obnovljivih izvora idemo u projekt koji Italija, Grcka, .... nisu htijeli; jer je bitno napunit inozemne racune dok se nedo Bog narod ne probudi.","Primljeno na znanje","Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se infrastruktura terminala za UPP koja je od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku, izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP i prateće infrastrukture, kao i pravila i mjere s ciljem očuvanja sigurnosti opskrbe prirodnim plinom, a sve u skladu s pozitivnim propisima Republike Hrvatske."]
[23,"miroslav zemljak","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","Mišljenja sam da prijedlog Zakona svakako treba podržati i to iz najmanje 6 razloga.\n1.  Izgradnjom terminala postajemo energetski puno ne ovisniji\n2. Uključivanjem u izgradnju na nekoliko godina zapošljavamo našu, ne samo gradjevinsku nego i  procesnu operativu\n3. Uključivanjem naših graditeljskih potencijala stječemo referencu izgradnje terminala nekim drugim zemljama\n4. U slijedećim godinama terminal, osim što će zaposliti stotine ljudi, osigurati će prosperitet lokalnoj zajednici preko \n     komunalne i rudne naknade\n5. Terminal će biti stalni izvor ne malih prihoda bilo od transporta, bilo od prodaje plina\n6. Geostrateški, dakle politički, približavamo se još više Americi što je daleko prihvatljivije nego približavanje EU- \n     pljačkašima. \nIz ovih razloga, premda ih ima još, mišljenja sam da u izgradnju LNG terminala treba krenuti što prije, i ako je ovaj Prijedlog zakona prvi korak k izgradnji pozdravljam ga i želim brzo ostvarenje.\nSrdačan pozdrav.\nMiroslav Zemljak","Primljeno na znanje","Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se infrastruktura terminala za UPP koja je od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku, izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP i prateće infrastrukture, kao i pravila i mjere s ciljem očuvanja sigurnosti opskrbe prirodnim plinom, a sve u skladu s pozitivnim propisima Republike Hrvatske kako bi se osigurala realizacija UPP terminala u skladu s planiranim rokovima."]
[24,"MILVANA ARKO-PIJEVAC","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA,\nUSTAVNA OSNOVA ZA DONOŠENJE ZAKONA ","Prijedlog izmjene: \nUstavna osnova za donošenje ovoga zakona sadržana je u odredbi članka 2. stavka 4. podstavka 1. i 2., članka 52. stavka 1. i 2. i članka 133 Ustava Republike Hrvatske (Narodne novine, br. 85/10 – pročišćeni tekst i 5/14 – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske).\nObrazloženje:\nKad se poziva na odredbe Ustava osim pozivanja na Članak 2. stavk 4. podstavk 1, treba se pozvati i na podstavak 2, gdje Hrvatski Sabor ili narod neposredno, samostalno u skladu s Ustavom odlučuje o očuvanju prirodnog i kulturnog bogatstva i korištenju njime \nKod pozivanja na Članak 52. stavka 2 Ustava, treba se pozvati i na stavak 1 istog članka koji kaže da su biljni i životinjski svijet i drugi djelovi prirode od interesa za RH i da imaju njenu osobitu zaštitu. \n\nTakođer prema Ustavu članak 133. pravo na samoupravu ostvaruje se preko lokalnih i regionalnih predstavničkih tijela, a građani mogu neposredno sudjelovati u upravljanju lokalnim poslovima putem zborovam, referenduma i drugih oblika neposrednog odlučivanja. To su odrednice za proglašenje strateškog projekta \n\nPrijedlog zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin s Nacrtom konačnog prijedloga zakona donešen je zbog LNG plutajućeg terminala na otoku Krku, koji je osnovom Studije utjecaja na okoliš i Rješenja Ministartva okoliša i energetike prihvaćen za realizaciju. Pozitivnim Rješenjem Ministarstva prihvaćena je Studija utjecaja na okoliš za plutajući LNG terminal kojoj se  prikriva stvarni negativan utjecaj tehnologije otvorenog sustava uplinjavanja na prirodu i okoliš. \n\nKoličina otpadne vode koja se plutajućim  LNGom ispušta u Riječki zaljev iznosi  6m3/s (količina koja odgovara srednjem toku Rječine) ili 9 puta veća količina otpadne vode od svih otpadnih komunalnih i industrijskih voda u Kvarnerskom području koja iznosi ukupno 0,7 m3/s). Stoga nije usporediv utjecaj toplije vode s klorom kod rada termoelektrana s hladnom i kloriranom vodom LNGa. Otpadna voda plutajućeg LNG terminala biti će za 7-10°C niža od temperature okolne vode i sadržavati će 0,1- 0,2mg/l ostatnog klora. Ostatni klor reagira s organskom tvari i stvara štetne i toksične spojeve koji se mogu akumulirati u morskim organizmima. Kumulativni učinak hladne i klorirane vode negativno utječe na živi svijet planktonskih, bentoskih i nektonskih zajednica. Sve ove skupine organizama u jednom svom dijelu života su plankton, a u Studiji je potvrđeno da će biti štete po planktonske zajednice. Utjecaj se dalje u Studiji opravdava kao lokaliziran i trajan odnosno zanemariv.  Kad neki štetan utjecaj stalno traje u točkastom izvoru i predviđenoj količini nikako se ne može smatrati zanemarivim. To je ya Riječki yaljev kao relativno zatvoren sustav značajan utjecaj s obzirom na mnoge ostale definirane točkaste izvore onečišćenja. Posebno su osjetljivi organizmi u dubljim slojevima jer tamo i žive zbog toga što ne podnose veće razlike u temperaturi. Utjecaj otpadne vode s obzirom na količinu odgovara utjecaju prijelaznih voda Rječine (2 km). Riječina kao kopnena voda ima manju gustoću od mora i širi se površinom, dok je ohlađena i klorirana otpadna voda LNG terminala veće gustoće i širi se prema morskom dnu, različito ovisno o godišnjem dobu, a u srednjem i pridnenom sloju preferira zapadni smjer širenja, do najvećih dubina Riječkog zaljeva. Problem je i u širenju hladne vode zimi prema morskom dnu gdje žive organizmi osjetljivi na promjene temperature. Problem je i u  ljetnim mjesecima (ovaj je problem u Studiji preskočen) te u proljeće i jesen u dodatnom raslojavanju morske vode i otežanoj komunikaciji gornjih i pridnenih slojeva koji mogu izazvati mnoge probleme (pjenaste pojave mrtvog planktona, spuštanje na dno, mogućnost anoksije u dijelovima dna).","Nije prihvaćen","Nacrtom prijedloga Zakona ne uređuju se predmetna pitanja već su ona uređena Ustavom RH i drugim propisima. Nacrtom prijedloga Zakona se određuju način na koji dobra od interesa RH mogu upotrebljavati i iskorištavati ovlaštenici prava  na njima."]
[25,"MILVANA ARKO-PIJEVAC","OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE TREBAJU UREDITI ZAKONOM, TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI ,\nOcjena stanja","Prijedlog izmjene:\nProjekt izgradnje Terminala za UPP na otoku Krku predviđa kopneni terminal, manjeg kapaciteta i koji koristi tehnologiju koja ne šteti okolišu i prirodi i na koju je suglasnost dala lokalna i regionalna samoouprava\nObrazloženje:\nLNG plutajući terminal nije u skladu sa Člankom 7. stavak 1 Zakonom o strateškim investicijskim projektima koji kaže Strateškim projektom smatrat će se projekt čijom se provedbom stvaraju uvjeti za zapošljavanje većeg broja osoba ovisno o vrsti i lokaciji projekta, koji znatno pridonosi razvoju ili poboljšanju uvjeta i standarda za proizvodnju proizvoda i pružanje usluga, koji uvodi i razvija nove tehnologije kojima se povećava konkurentnost i ekonomičnost u gospodarstvu ili javnom sektoru i/ili kojim se podiže ukupna razina sigurnosti i kvaliteta života građana i zaštita okoliša\nStudijom utjecaja na okoliš planira se zapošljavanje 20-30 osoba, što realno nije veći broj osoba jer se u turiymu zapošljava mnogo više djelatnika. U ovom kontekstu ne misli se zapošljavanje i angažman firmi u izgradnji projekta, već nova radna mjesta kod rada LNG terminala.  Osim toga Studijom plutajućeg LNG terminala i korištenjem otvorenog sustava uplinjavanja dolazi do štetnog utjecaja na okoliš i prirodu što nije u skladu s člankom 7, stavak 1 Zakona o  strateškim investicijskim projektima RH i  točkama (28), (30),  Uredbom (EU) br. 347/2013 Članak  jer je planirana tehnologija štetna po okoliš i ugrožena je sigurnost i kvaliteta života lokalnog stanovništva\nOdlukom br. 1364/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća EU  utvrđuju se smjernice za transeuropske energetske mreže (TEN-E). Ciljevi tih smjernica su poduprijeti uspostavu unutarnjeg energetskog tržišta Unije poticanjem racionalnije proizvodnje, prijevoza, distribucije i korištenja energetskih resursa, smanjiti izoliranost područja s otežanim uvjetima gospodarenja i otočnih područja, osigurati i diversificirati energetske opskrbe, izvore i pravce Unije, uključujući i suradnju s trećim zemljama, te doprinijeti održivom razvoju i zaštiti okoliša.\nProjekti s negativnim utjecajem na okoliš, zbog prevladavajućeg javnog interesa, trebali bi dobiti odobrenje kada su zadovoljeni svi uvjeti na temelju Direktive Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore  i Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike.","Nije prihvaćen","Projekt izgradnje Terminala za UPP na otoku Krku predviđa dvije faze izgradnje od kojih prva faza obuhvaća plutajući terminal koji bi se sastojao od broda koji bi služio za skladište i uplinjavanje ukapljenog prirodnog plina. Obje faze prilikom realizacije moraju biti u skladu s prostornim planovima sukladno propisu kojim se uređuje prostorno uređenje, te moraju biti u skladu sa zahtjevima zaštite okoliša i prirode sukladno propisima kojima se uređuje zaštita okoliša i prirode. Prostorno planiranje i zaštita okoliša i prirode nisu predmet Nacrta prijedloga Zakona, već su isti regulirani drugim propisima sukladno primjenjivim EU Direktivama."]
[26,"Udruga Zelena Istra","OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE TREBAJU UREDITI ZAKONOM, TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI ,\nOcjena stanja","Jasno je da se ovaj postupak provodi samo kako bi se zadovoljila forma javnog savjetovanja i da nema nikakvog izgleda da će bilo kakva primjedba biti usvojena, bez obzira na njenu argumentiranost. Ni upozorenja na kršenje propisa koji regulira minimalno trajanje javnog savjetovanja od 30 dana, sigurni smo, nećete uvažiti. Ovog Zakona nema u Planu normativnih aktivnosti, premda ste ga mogli uvrstiti jer je vremena bilo.  Objavili ste Obrazac prethodne procjene Zakona o infrastrukturi za ukapljeni prirodni plin, na koji smo reagirali - ali odgovor nismo primili, ali pravi postupak procjene učinaka propisa nije proveden.  Stoga ponavljamo komentare na navedeni Obrazac : \nP5.3. Utvrđivanje socijalnih učinaka - učinak je u svim segmentima (pitanjima) procijenjen kao \"neznatan\", s čime se ne možemo složiti. S obzirom da su i Općina Omišalj i Primorsko-goranska županija usvojile odluke kojima se protive izgradnji plutajućeg LNG terminala, a ovaj zakon omogućava da se projekt realizira i bez njihove suglasnosti, čime se umanjuje pravo građana na lokalnu i područnu samoupravu. Jedan od razloga zbog koji se protive tom projektu je i njegov procijenjeni značajni negativni utjecaj na turističke djelatnosti na Kvarneru. \n5.5. Utvrđivanje učinaka na zaštitu okoliša. I u tom je dijelu ocijenjeno da će zakon imati u svim dijelovima neznatan učinak, što nikako ne odgovara istini. Utjecaj LNG terminala na morski okoliš može biti značajno negativan ako se koristi morska voda za uplinjavanje. Mnoge studije su dokazale značajan negativni učinak na bioraznolikost mora zbog postupka kloriranja. Negativan je i utjecaj na klimatske promjene jer se radi o fosilnom gorivu, zatim tu je i utjecaj prijevoza velikim tankerima.\nStoga ovaj postupak držimo karikaturalnim - deformiranom provedbom zakonom propisanih postupaka, kojom se ističe nezakonitost i politički pritisak na procedure (koje bi ih trebale biti lišene ako se žele objektivno procijeniti koristi i štete predloženog zakona)","Nije prihvaćen","Prostorno planiranje i zaštita okoliša i prirode nisu predmet Nacrta prijedloga Zakona, već su isti regulirani drugim propisima sukladno primjenjivim EU Direktivama. Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se infrastruktura terminala za UPP koja je od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku, izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP i prateće infrastrukture, kao i pravila i mjere s ciljem očuvanja sigurnosti opskrbe prirodnim plinom, a u skladu s pozitivnim propisima Republike Hrvatske."]
[27,"Luka Gudek","OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE TREBAJU UREDITI ZAKONOM, TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI ,\nOcjena stanja","Kad se govori o potrebi energetske diversifikacije valja napomenuti kako je u potrošnji u RH prirodni plin već zastupljen podjednako kao ostali fosilni izvori, dok su obnovljivi izvori energije izrazito podzastupljeni. Prema Direktivi 2009/28/EZ o poticanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, Republika Hrvatska se obvezala povećati ukupni udio obnovljivih izvora energije. Za očekivati je da će se u budućnosti pravni pritisci EU prema korištenju OIE samo povećati. Ovaj zakon omogućit će aproprijaciju prirodnog plina koji dugoročno gledano neće biti održivo rješenje. Ako se izgradi, usporedno će se morati ulagati u Obnovljive izvore energije, dakle financijski je isplativije odmah ulagati u prihvatljivije izvore (u toj regiji svakako solarne) energije.","Primljeno na znanje","U energetskoj tranziciji do 2050. koristiti će se sve energetske opcije i implementirati nove tehnologije te će navedeno biti obuhvaćeno novom strategijom energetskog razvoja Republike Hrvatske, a u kojoj će s aspekta sigurnosti opskrbe i UPP terminal imati svoju ulogu."]
[28,"ŠIME VALIDŽIĆ","OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE TREBAJU UREDITI ZAKONOM, TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI ,\nOcjena stanja","(NAPOMENA: ovom komentaru nije mjesto ovdje nego je ovdje završio zbog neke greške. Komentar nije moguće potpuno obrisati pa sam ga ostavio ovdje ali i ponovio na ispravnom mjestu, na samom početku PRIJEDLOGA ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA). \n \nSmatram da treba odustati od projekta zbog sljedećih razloga:\n \n1. Korištenje mora za uplinjavanje UPP-a (uz posljedično hlađenje mora i korištenje slobodnog klora protiv obraštaja) bi dovelo do ekološke katastrofe na Kvarneru a i šire\n \n2. Utjecaj buke je štetan za dupine i ostale morske životinje i lokalno stanovništvo.\n \n3. Svjetlosno onečišćenje je štetno, jer ono onemogućava navigaciju ptica i drugih životinja i remeti san.\n \n4. Lokalno stanovništvo bi imalo zanemarive koristi od projekta i što se tiče zapošljavanja i što se tiče prihoda.\n \n5. Došlo bi do štetnih posljedica za postojeće gospodarske grane, kao što je turizam.\n \n6. Projekt nije opravdan jer ne postoje zainteresirani kupci. Nema potrebe da se uvozi plin kad već postoji dovoljno jeftinijeg plina iz Rusije. \n \n7. Treba uzeti u obzir protivljenje lokalnog stanovništva ali i onog iz šire regije.\n \n8. Čak i da terminal za UPP nije štetan za lokalni okoliš, s obzirom da će se uvoziti plin iz dalekih zemalja, treba imati na umu da se uništava priroda, posebice ako se koristi hidrauličko frakturiranje, i da se zemlja često nasilno otima od starosjedilačkih naroda Sjeverne Amerike i Australije. Ako se terminal za UPP ipak izgradi, treba izbjegavati da se plin uvozi iz tih zemalja. U Europi se plin vadi na način koji je koliko-toliko prihvatljiv s ekološkog i društvenog stajališta.\n \n9. Zbog ograničenih zaliha plina a i zbog klimatskih promjena bi trebalo odustati od plina i drugih fosilnih goriva i ići prema održivoj budućnosti. Odličan izbor su fotonaponske ćelije na zgradama (uz skladištenje energije u akumulatorima i/ili u obliku vodika) jer zbog vjetroturbina stradaju ptice, zbog biogoriva se koristi poljoprivredna zemlja koju bi trebalo koristiti za hranu, a zbog biomase dolazi do uništavanja šuma i istrebljenja biljnih i životinjskih vrsta.\n \nSAŽETAK: \n \nProjekt pod nazivom Terminal za UPP na otoku Krku (izgradnja prihvatnog terminala za ukapljeni prirodni plin na otoku Krku) je štetan i na lokalnoj razini ali i u dalekim zemljama u kojima se plin vadi.","Primljeno na znanje","Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se infrastruktura terminala za UPP koja je od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku, izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP i prateće infrastrukture, kao i pravila i mjere s ciljem očuvanja sigurnosti opskrbe prirodnim plinom, a sve u skladu s pozitivnim propisima Republike Hrvatske. Pitanja zaštite okoliša i prirode nisu predmet ovoga Nacrta prijedloga Zakona, već se na sva pitanja zaštite okoliša i prirode primjenjuju odredbe propisa kojima se isto uređuje u skladu s EU Direktivama, a sukladno kojima je provedena procjena utjecaja na okoliš."]
[29,"MILVANA ARKO-PIJEVAC","OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE TREBAJU UREDITI ZAKONOM, TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI ,\nOsnovna pitanja koja se uređuju Zakonom ","Prijedlog izmjene:\nNacrtom prijedloga Zakona uređuje se infrastruktura terminala za ukapljeni prirodni plin (dalje u tekstu: UPP) koja je od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku, što podrazumijeva upotrebu tehnologije koja ne šteti okolišu i na koju je suglasnost dala lokalna i regionalna uprava\nObrazloženje\nProjekt od strateškog interesa može biti jedino onaj gdje su zadovoljene koristi lokalne, regionalne i državne uprave i koji ne  šteti okolišu osnovom potpisanih konvencija RH, a koje apostrofiraju zaštitu prirode i okoliša i održivi razvoj. Stoga predviđeni plutajući LNG terminal ne može biti i strateški interes jer mu se protivi lokalna i regionalna uprava i što šteti prirodi i okolišu. Strateški projekt ne može biti onaj koji donosi korist samo određenim energetskim lobijima i stranim investitorima, a ide na štetu građana i lokalne zajednice. \nU osnovnim pitanjima infrastrukture treba naglasiti i odabir tehnologije koja ne šteti okolišu te je bitno dodati da infrastruktura podrazumijeva tehnologiju koja ne šteti okolišu (zatvoreni sustav tehnologije)\nEnergetski i klimatski ciljevi i strategije EU orjentirani su na posvećenost daljnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova, postavljanje cilja smanjenja od 40 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990. uz  cilj postizanja udjela potrošnje energije iz obnovljivih izvora od najmanje do 27 %\nIsto tako energetski i klimatski ciljevi trebaju biti održivi i uvažavati postizanje ravnoteže između gospodarskih, socijalnih i  okolišnih zahtjeva. U ovom Zakonu sasvim nedostaju smjernice održivog razvoja u smislu očuvanja  okoliša i odabira tehnologije koja ne šteti okolišu.\n\nTakođer nije prihvatljivo da se javno u medijima, naglašava ekološka korist u smislu smanjenja stakleničkih plinova i povoljnog utjecaja na okoliš, a da se u cilju veće profitabilnosti koristi tehnologija koja šteti morskom okolišu i prirodi. Ne može se šteta po jedan ekosustav (more) opravdati povoljnijim utjecajem na drugi ekosustav (kopno).\n\nU strateškim projektima trebaju svi imati koristi lokalno stanovništvo, očuvanje okoliša i prirode, država, a ne samo određeni energetski lobiji i uz to strane energetske kompanije. I po tom pitanju Prijedlog zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin s nacrtom konačnog prijedloga zakona nije u skladu sa Zakonom o strateškim investicijama  i Uredbama EU.","Nije prihvaćen","Pitanja zaštite okoliša i prirode nisu predmet ovoga Nacrta prijedloga Zakona, već se na sva pitanja zaštite okoliša i prirode primjenjuju odredbe propisa kojima se isto uređuje u skladu s EU Direktivama, a sukladno kojima je provedena procjena utjecaja na okoliš."]
[30,"MILVANA ARKO-PIJEVAC","OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE TREBAJU UREDITI ZAKONOM, TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI ,\nPosljedice koje će donošenjem Zakona proisteći","Prijedlog izmjene: \nDonošenjem Nacrta prijedloga Zakona omogućiti će se realizacija strateškog projekta izgradnje kopnenog terminala za UPP u skladu s Ustavom, potpisanim konvencijama i zakonima koji apostrofiraju zaštitu prirode i okoliša s  zacrtanim rokovima. \n\nObrazloženje\nOvaj Zakon treba biti u skladu  s Ustavom i Zakonom o strateškim investicijama RH kao i Uredbama EU, a predviđena ralizacija plutajućeg LNG terminala čiju je Studiju utjecaja na okoliš Ministarstvo energetike ocjenilo pozitivno nije sukladno spomenutim pravnim dokumentima i preferira profit nad ostalim ustavnim pravima te će se posljedice donošenja Zakona odraziti na  ekološke vrijednosti, te demokratska i socijalna prava građana odnosno lokalne i regionalne  zajednice","Djelomično prihvaćen","Prijedlog je ugrađen u Nacrt prijedloga Zakona uključujući obje faze realizacije UPP terminala."]
[31,"DOOR","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA,\nOCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA ","Nacrt prijedloga se na provodi; ali pretpostavljamo da će za provedbu Zakona vjerojatno trebati osigurati neka sredstva.","Primljeno na znanje","Za provedbu Nacrta prijedloga Zakona nije potrebno osigurati sredstva u državnom proračunu."]
[32,"MILVANA ARKO-PIJEVAC","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA,\nOCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA ","Prijedlog izmjene:\nRazlozi za donošenje Nacrta prijedloga Zakona po hitnom postupku jesu osobito opravdani državni razlozi i razlozi lokalne i regionalne samouprave da se osiguraju pretpostavke za realizaciju terminala za UPP u skladu s ustavnim pravima, potpisanim konvencijama o zaštiti prirode i okoliša i rokovima realizacije i omogući izgradnja kopnenog UPP terminala.\n\nObrazloženje\nRazlozi za hitan postupak strateškog projekta treba biti od koristi za državu, lokalnu i regionalnu upravu i ne smije štetiti okoloišu i prirodi. U protivnom se ne radi o Strateškom projektu.","Djelomično prihvaćen","Prijedlog je ugrađen u Nacrt prijedloga Zakona uključujući obje faze realizacije UPP terminala."]
[33,"MILVANA ARKO-PIJEVAC","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA,\nIV. OBRAZLOŽENJE PRIJEDLOGA ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM ","Prijedlog izmjene:\nRazlozi za donošenje Nacrta prijedloga Zakona po hitnom postupku jesu osobito opravdani državni razlozi i razlozi lokalne i regionalne samouprave da se osiguraju pretpostavke za realizaciju terminala za UPP u skladu s ustavnim pravima, potpisanim konvencijama o zaštiti prirode i okoliša i rokovima realizacije i omogući izgradnja kopnenog UPP terminala.\n\nObrazloženje\nRazlozi za hitan postupak strateškog projekta treba biti od koristi za državu, lokalnu i regionalnu upravu i ne smije štetiti okolišu i prirodi. U protivnom se ne radi o Strateškom projektu i nije potreban hitni postupak donošenja Zakona.","Djelomično prihvaćen","Prijedlog je ugrađen u Nacrt prijedloga Zakona uključujući obje faze realizacije UPP terminala."]
[34,"DOOR","PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA,\nPOSTUPKU","Nije objašnjeno koji su to osobito opravdani državni razolozi; tj zašto je nužno da se realizira?","Prihvaćen","Dodatno pojašnjeno sukladno komentaru. Realizacija UPP terminala je neophodna za osiguranje sigurnosti opskrbe Republike Hrvatske putem alternativnog dobavnog pravca."]
[35,"Primorsko-goranska županija","I. OPĆE ODREDBE,\nPredmet Zakona","• članak 1. (Predmet Zakona)\n ne postoji razlog da se baš Luka Rijeka odredi kao posebna pozicija za opskrbu UPP, jer je NOP za alternativna goriva odredio i druge luke, iako je Rijeka prva po rokovima","Primljeno na znanje","Razlog je blizina odnosno mogućnost povezivanja terminala za UPP s mjestom opskrbe u luci Rijeka, a što će svakako doprinijeti planiranoj realizaciji mjesta opskrbe UPP-om u luci Rijeka te imati za rezultat veće koristi za lokalnu zajednicu."]
[36,"MILVANA ARKO-PIJEVAC","I. OPĆE ODREDBE,\nPredmet Zakona","Prijedlog izmjene:\nOvim se Zakonom utvrđuje interes Republike Hrvatske, uređuje se supsidijarna primjena propisa, infrastruktura kopnenog terminala za ukapljeni prirodni plin s korištenjem zatvorenog kruga uplinjavanja (dalje u tekstu: UPP) koja je od strateškog interesa za Republiku Hrvatskua.........pravila i mjere prilikom realizacije kopnenog terminala za UPP s ciljem očuvanja sigurnosti, zaštite prirode i okoliša i opskrbe prirodnim plinom i transparentnost podataka te se određuje investitor odnosno nositelj investicije projekta kopnenog UPP terminala na otoku Krku\nObrazloženje\nPotrebno je naglasiti infrastukturu i tip terminala za koji je donešena suglasnost s lokalnom i regionalnom upravom (supsidijarna primjena propisa), a to je kopneni terminal manjeg kapaciteta. \nPrimjer provođenja projekta plutajućeg LNG terminala s otvorenim sustavom uplinjavanja ne provodi suspidijarnu primjenu propisa, i samim time ne može biti projekt od strateškog interesa ili se projekt mora izmjeniti u suglasnosti s lokalnom zajednicom i zakonima zaštite okoliša i prirode.\nPrijedlog zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin s nacrtom konačnog prijedloga zakona nije u skladu s člankom 5 stavcima  1., 2., 6, 7, Zakona o strateškim investicijskim projektima Republike Hrvatske NN29/18; Člankom 7. stavak 1, Članak 9. stavak 3. te se osnovom toga ne može smatrati strateškim projektom \nČinjenica je da se lokalna i regionalna zajednica protive provedbi plutajućeg LNG terminala s korištenjemm tehnologije otvorenog sustava uplinjavanja. Samo provedbom zahtjeva lokalne zajednice ovaj projekt može biti od strateškog interesa inače je samo u interesu određenih interesnih lobija i šteti interesima lokalne zajednice \nProvođenje ovog Zakona u koliziji je Ustavom RH, uredbama EU o strateškim projektima kao i očuvanju okoliša i bioraznolikosti. Lokalna zajednica sasvim je isključena iz odlučivanja i pregovora.","Nije prihvaćen","Projekt izgradnje Terminala za UPP na otoku Krku predviđa dvije faze izgradnje od kojih prva faza obuhvaća plutajući terminal koji bi se sastojao od broda koji bi služio za skladište i uplinjavanje ukapljenog prirodnog plina, dok je druga faza kopneni terminal. Obje faze prilikom realizacije moraju biti u skladu sa zahtjevima zaštite okoliša i prirode sukladno propisima kojima se uređuje zaštita okoliša i prirode. Zaštita okoliša i prirode nisu predmet Nacrta prijedloga Zakona, već su isti regulirani drugim propisima sukladno primjenjivim EU Direktivama."]
[37,"MILVANA ARKO-PIJEVAC","I. OPĆE ODREDBE,\nPrimjena propisa","Prijedlog izmjene i dopune:\n(6) Na pitanja zaštite prirode i okoliša te održivog razvoja primjenjuju se odredbe propisa kojima se uređuje zaštita prirode i okoliša, i održivi razvoj. \n\n(7) Pitanja lociranja terminala  trebaju biti usklađena s prostornim planovima lokalne i regionalne uprava\n\nObrazloženje\n\nČlankom 7. stavak 1 podstavak 2 Zakona o strateškim investicijama  RH postavljen je kriterij usklađenosti s prostornim planovima, što nije rješeno za plutajući LNG terminal i uključene pertrolejske luke u prostorni plan, a također je projekt štetan po okoliš i nije u skladu s održivim razvojem. \n\nOsim okoliša važne su i mjere zaštite prirode jer plutajući LNG terminal ima veliku štetu po prirodu osnovom velikih količina rezidualnog klora i hladne vode koja utječe na sve vrte koje žive u slobodnoj vodi i dnu, odnosno sva živa bića u dijelu Riječkog zaljeva i mogu negativno utjecati na komercijalno važne vrste sitne plave ribe u Riječkom zaljevu te umanjiti ukupnu bioraznolikost i nanjeti gospodarsku štetu u ribarstvu i turizmu","Djelomično prihvaćen","S obzirom da je prostorno planiranje na svim razinama uređeno Zakonom o prostornom uređenju isto je dodano na način da se sukladno nomotehničkim pravilima propisalo da se na pitanja prostornog planiranja primjenjuju odredbe propisa kojim se uređuje prostorno uređenje."]
[38,"Primorsko-goranska županija","I. OPĆE ODREDBE,\nDefinicije pojmova","• članak 3. (Definicija pojmova)\n• 2. Terminal za UPP znači i terminal koji se koristi za ukapljivanje prirodnog plina?? – to ne postoji u RH niti se planira","Nije prihvaćen","Definicija terminala za UPP uređena je Zakonom o tržištu plina (Narodne novine, broj 18/18) te je u isti u potpunosti prenesena iz EU Direktive 2009/73/EZ."]
[39,"MILVANA ARKO-PIJEVAC","I. OPĆE ODREDBE,\nInteres Republike Hrvatske","Prijedlog izmjene:\nStrateški projekt podrazumijeva i interes lokalne i regionalne zajednice te se u članku 4. podstavcima 1., 2,3,4, i 5 treba istaknuti kopneni terminal za UPP\nObrazloženje:\nNije prihvatljivo da se naglašava ekološka korist u smislu smanjenja stakleničkih plinova i povoljnog utjecaja na okoliš, a da se u cilju veće profitabilnosti koristi tehnologija koja šteti morskom okolišu i prirodi. Ne može se korist za smanjenje stakleničkih plinova opravdati štetan utjecaj na drugi ekosustav (kopno). Energetski i klimatski ciljevi i strategije EU orjentirani su na posvećenost daljnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova, postavljanje cilja smanjenja od 40 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990. uz  cilj postizanja udjela potrošnje energije iz obnovljivih izvora od najmanje do 27 %. Pravilna odluka bila bi orjentacija prema obnovljivim izvorima energije, uz kopneni terminala za UPP.","Nije prihvaćen","Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se interes izgradnje UPP terminala od strane Republike Hrvatske te se određuje investitor koji će u ime i za račun Republike Hrvatske pokrenuti postupak izvlaštenja, a kako bi se sukladno propisima kojima se uređuje izvlaštenje isto bilo u mogućnosti pokrenuti."]
[40,"Primorsko-goranska županija","II. PROJEKT UPP TERMINALA NA OTOKU KRKU,\nInfrastruktura i mjesto za opskrbu UPP-om","• članak 5. (Infrastruktura)\n Zakon se primjenjuje i na energane, na kemijska postrojenja, plinovode, dalekovode itd., znači na veliki dio sustava koji i nema direktne veze s terminalom","Primljeno na znanje","Navedena infrastruktura je dio terminala za UPP, posebice uzimajući u obzir drugu fazu realizacije projekta odnosno izgradnje kopnenog terminala za UPP."]
[41,"MILVANA ARKO-PIJEVAC","II. PROJEKT UPP TERMINALA NA OTOKU KRKU,\nInfrastruktura i mjesto za opskrbu UPP-om","Prijedlog izmjene:\n(1) Infrastruktura terminala za kopneni UPP na otoku Krku uključuje sljedeće \n\nObrazloženje:\nStudijom utjecaja na okoliš UPP plutajućeg terminala na otoku Krku  planira se u radu tehnologija otvorenog sustava, koja je štetna po okoliš i prirodu i time u suprotnosti s Ustavom i smjernicamma EU o energetskim projektima i svim zakonima koji apostrofiraju zaštitu prirode i okoliša.","Nije prihvaćen","Pitanja zaštite okoliša i prirode nisu predmet ovoga Nacrta prijedloga Zakona, već se na sva pitanja zaštite okoliša i prirode primjenjuju odredbe propisa kojima se isto uređuje u skladu s EU Direktivama, a sukladno kojima je provedena procjena utjecaja na okoliš."]
[42,"Primorsko-goranska županija","II. PROJEKT UPP TERMINALA NA OTOKU KRKU,\nInvestitor","• članak 6. (Investitor)\n ad nomine je određen investitor LNG HRVATSKA d.o.o.\n Zakonom se ne garantira vlasnička struktura terminala što znači da može biti privatiziran, a jednim dobrim dijelom i hoće već prije početka izgradnje","Primljeno na znanje","Nacrtom prijedloga Zakona utvrđuje se investitor koji će u ime Republike Hrvatske realizirati projekt."]
[43,"MILVANA ARKO-PIJEVAC","II. PROJEKT UPP TERMINALA NA OTOKU KRKU,\nInvestitor","Prijedlog izmjene:\n(2) Investitor će realizirati projekt UPP terminala na otoku Krku kroz: \n\n1. izgradnju kopnenog terminala za UPP  \n  \n2. izgradnju mjesta za opskrbu UPP-om u Luci Rijeka.\n\nObrazloženje:\nPlutajući terminal za UPPne može biti strateški projekt zbog štete po okoliš, te u Nacrtu zakona treba istaknuti isključivo kopneni terminal  \nStudijom utjecaja na okoliš UPP plutajućeg terminala na otoku Krku  planira se u radu tehnologija otvorenog sustava, koja je štetna po okoliš i prirodu i time u suprotnosti s Ustavom i smjernicamma EU o energetskim projektima i svim zakonima koji apostrofiraju zaštitu prirode i okoliša.","Nije prihvaćen","Pitanja zaštite okoliša i prirode nisu predmet ovoga Nacrta prijedloga Zakona, već se na sva pitanja zaštite okoliša i prirode primjenjuju odredbe propisa kojima se isto uređuje u skladu s EU Direktivama, a sukladno kojima je provedena procjena utjecaja na okoliš."]
[44,"DOOR","II. PROJEKT UPP TERMINALA NA OTOKU KRKU,\nKoncesija na pomorskom dobru","Izravan način dodjele koncesije za luku posebne namjene protivan je Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama, tj. načinu raspolaganja pomorskim dobrom, Koncesija na zahtjev isključivo je moguća kod gospodarskog korištenja dobra, što bi podrazumijevalo sasvim drugačiju konstrukciju prijave.","Nije prihvaćen","Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP investitoru koji će u ime Republike Hrvatske realizirati projekt izgradnje UPP terminala, a koji je od strateškog interesa. Izdavanje koncesije koje se propisuje Nacrtom prijedloga Zakona je usklađeno s pozitivnim propisima Republike Hrvatske."]
[45,"DOOR","II. PROJEKT UPP TERMINALA NA OTOKU KRKU,\nKoncesija na pomorskom dobru","Dosta pravopisnih pogrešaka (hrvatska malim slovom, neispravne jedinice npr. MhW?)","Prihvaćen","Ispravljeno sukladno komentaru."]
[46,"Primorsko-goranska županija","II. PROJEKT UPP TERMINALA NA OTOKU KRKU,\nKoncesija na pomorskom dobru","• članak 7. (Koncesija na pomorskom dobru)\n Vlada RH, uz suglasnost Hrvatskog sabora, IZRAVNO daje koncesiju na pomorskom dobru u svrhu izgradnje i gospodarskog korištenja luke posebne namjene – industrijske luke – terminal za UPP, Omišalj, otok Krk, na djelu k.o. Omišalj-Njivice; \n specijalni propis u RH za pitanje koncesija za luke posebne namjene je Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama (članak 80.-82.) \n u postupku davanja koncesije za gospodarsko korištenje luke posebne namjene propisano je da se provodi javno prikupljanje ponuda što je ovim prijedlogom derogirano obzirom je koncesija izravno samim zakonom dodijeljena unaprijed određenom gospodarskom subjektu\n već je unaprijed određeno da će INVESTITOR dati u potkoncesiju lučke djelatnosti.","Primljeno na znanje","Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za UPP investitoru koji će u ime Republike Hrvatske realizirati projekt izgradnje UPP terminala, a koji je od strateškog interesa. Izdavanje koncesije koje se propisuje Nacrtom prijedloga Zakona je usklađeno s pozitivnim propisima Republike Hrvatske."]
[47,"MILVANA ARKO-PIJEVAC","II. PROJEKT UPP TERMINALA NA OTOKU KRKU,\nKoncesija na pomorskom dobru","Komentar: \n  Prema Zakonu o strateškim investicijama lokacija za plutajući terminal mora biti usklađen s prostornim planovima lokalne i regionalne samouprave","Primljeno na znanje","Ukoliko projekt nije u skladu s prostornim planovima za isti se neće moći ishoditi potrebne dozvole, stoga isti mora biti predviđen prostornim planovima sukladno propisu kojim se uređuje prostorno planiranje."]
[48,"DOOR","II. PROJEKT UPP TERMINALA NA OTOKU KRKU,\nPomorski objekti za prihvat, iskrcaj, skladištenje i uplinjavanje UPP-a","Izuzeće od poreza na dohodak  nije ničim opravdano, osim komercijalnom neodrživosti, što se naslućuje iz čl. 10","Primljeno na znanje","Nacrtom prijedloga Zakona određeno je da brod (FSRU) mora ploviti pod hrvatskom zastavom, kao i obvezna osiguranja i oslobođenje od plaćanja poreza na dohodak osoba ukrcanih na pomorske objekte, a kako bi se potaknulo odnosno osiguralo zapošljavanje hrvatskih pomoraca na pomorskom objektu s obzirom da su naši pomorci u međunarodnim vodama oslobođeni navedenih poreza."]
[49,"MILVANA ARKO-PIJEVAC","II. PROJEKT UPP TERMINALA NA OTOKU KRKU,\nPomorski objekti za prihvat, iskrcaj, skladištenje i uplinjavanje UPP-a","Prijedlog izmjene:\nČlanak 8. stavak 1- brisati\n\nObrazloženje:\nPomorski objekt za prihvat, iskrcaj, skladištenje i uplinjavanje UPP-a, ne može biti strateški projekt zbog negativnog utjecaja na okoliš i prirodu i protivljenju lokalne i regionalne zajednice","Nije prihvaćen","Pitanja zaštite okoliša i prirode nisu predmet ovoga Nacrta prijedloga Zakona, već se na sva pitanja zaštite okoliša i prirode primjenjuju odredbe propisa kojima se isto uređuje u skladu s EU Direktivama, a sukladno kojima je provedena procjena utjecaja na okoliš."]
[50,"Primorsko-goranska županija","II. PROJEKT UPP TERMINALA NA OTOKU KRKU,\nIzvlaštenje nekretnina","• članak 9. (Izvlaštenje nekretnina)\n utvrđen interes RH za izvlaštenje nekretnina\n „investitor“ LNG HRVATSKA d.o.o. prijedlog za izvlaštenje podnosi u ime i za račun RH\n navedeno u koliziji sa Zakonom o izvlaštenju i određivanju naknade jer se rješenje o izvlaštenju donosi u ime i za račun Republike Hrvatske, a u konkretnom slučaju investitor LNG HRVATSKA d.o.o. nije središnje tijelo državne uprave da bi postupalo u ime i za račun Republike Hrvatske","Nije prihvaćen","Predmetno je usklađeno s propisima kojima se uređuje izvlaštenje."]
[51,"DOOR","II. PROJEKT UPP TERMINALA NA OTOKU KRKU,\nPreventivne mjere za sigurnost opskrbe","Ako je zakupljeni kapacitet malen, ova odredba omogućuje da Agencija prikuplja naknadu. Time se poslovni rizik prebacuje s LNG HRvatska, ali nije jasno na koga. Agencija može odlukom propisati npr. Na sve kupce plina u RH","Primljeno na znanje","Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se naknada za sigurnost opskrbe sukladno Uredbi (EU) 2017/1938 kojom se određuju obveze država članica da implementiraju između ostalih i preventivne mjere za sigurnost opskrbe. Navedena naknada neće utjecati na cijenu plina u Republici Hrvatskoj prema krajnjim kupcima, već će se ista određivati na godišnjoj razini od strane Hrvatske energetske regulatorne agencije u okviru postojećih tarifa za transport odnosno, troška usluge transporta plina."]
[52,"INA Industrija nafte d.d.","II. PROJEKT UPP TERMINALA NA OTOKU KRKU,\nPreventivne mjere za sigurnost opskrbe","Članak 10. stavak (3)\nPredlažemo dodatno pojasniti i razmotriti učinak članka 10. stavka (3) na opskrbljivače odnosno krajnje korisnike.\n Predložena mjera bi mogla dovesti  do promjena  cijene plina opskrbljivačima  u konačnici i krajnjim korisnicima jer bi se naknada najvjerojatnije odrazila na tarife za transport plina s obzirom da operator transportnog sustava određuje naknadu na godišnjoj razini ovisno o zakupljenosti kapaciteta terminala za UPP.","Prihvaćen","Predmetno će se dodatno raspisati u samome članku. Primljeno na znanje – Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se naknada za sigurnost opskrbe sukladno Uredbi (EU) 2017/1938 kojom se određuju obveze država članica da implementiraju između ostalih i preventivne mjere za sigurnost opskrbe. Navedena naknada neće utjecati na cijenu plina u Republici Hrvatskoj prema krajnjim kupcima, već će se ista određivati na godišnjoj razini od strane Hrvatske energetske regulatorne agencije u okviru postojećih tarifa za transport odnosno, troška usluge transporta plina."]
[53,"Primorsko-goranska županija","II. PROJEKT UPP TERMINALA NA OTOKU KRKU,\nPreventivne mjere za sigurnost opskrbe","• članak 10. (Preventivne mjere za sigurnost opskrbe)\n HERA će odrediti visinu i način prikupljanja naknade za sigurnost opskrbe, s ciljem da nadoknadi operateru Terminala manje prihode zbog manjeg zakupa  - to znači da će cijena plina biti veća da bi terminal bio rentabilan, u krajnjem slučaju pokrivat će se troškovi i privatnim firmama u vlasništvu terminala.","Primljeno na znanje","Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se naknada za sigurnost opskrbe sukladno Uredbi (EU) 2017/1938 kojom se određuju obveze država članica da implementiraju između ostalih i preventivne mjere za sigurnost opskrbe. Navedena naknada neće utjecati na cijenu plina u Republici Hrvatskoj prema krajnjim kupcima, već će se ista određivati na godišnjoj razini od strane Hrvatske energetske regulatorne agencije u okviru postojećih tarifa za transport odnosno, troška usluge transporta plina."]
[54,"MILVANA ARKO-PIJEVAC","II. PROJEKT UPP TERMINALA NA OTOKU KRKU,\nPreventivne mjere za sigurnost opskrbe","Prijedlog dopune:\n(6) Sukladno s Uredbom (EU) br. 347/2013 trebaju biti odabrane tehnologije i poduzet mjere očuvanja prirode i okoliša  u svim planiranim radovima koji uključuju putove i izvore opskrbe prirodnim plinom.\n\nObrazloženje\nIzvedba projekta mora biti usklašđena s regulativama EU, a tiču se zaštite priode i okoliša","Nije prihvaćen","Pitanja zaštite okoliša i prirode nisu predmet ovoga Nacrta prijedloga Zakona, već se na sva pitanja zaštite okoliša i prirode primjenjuju odredbe propisa kojima se isto uređuje u skladu s EU Direktivama, a sukladno kojima je provedena procjena utjecaja na okoliš."]
[55,"DOOR","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O TERMINALU ZA UKAPLJENI PRIRODNI PLIN,\nIV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE","Nema nikakvih odredbi o odgovornosti operatera za okoliš/štetu i sl.","Primljeno na znanje","Pitanja zaštite okoliša i prirode nisu predmet ovoga Nacrta prijedloga Zakona, već se na sva pitanja zaštite okoliša i prirode primjenjuju odredbe propisa kojima se isto uređuje u skladu s EU Direktivama, a sukladno kojima je provedena procjena utjecaja na okoliš."]