{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":15,"n_cols":6,"rows_kept":15,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu prijedloga Protokola o postupanju u slučaju seksualnog nasilja"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Hrvatska psihološka komora","PROTOKOL O POSTUPANJU U SLUČAJU SEKSUALNOG NASILJA","Početkom svibnja 2018. godine započeo je proces javnog savjetovanja o Nacrtu novog izmijenjenog i dopunjenog Protokola za postupanje u slučajevima seksualnog nasilja. Nacrt je definiran kroz radnu skupinu koju su činili predstavnice/i Ureda za ravnopravnost spolova RH, Ministarstva zdravstva, Ministarstva pravosuđa, Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, Ureda pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, Ministarstva hrvatskih branitelja i Ženske sobe – Centra za seksualna prava.\nPrvi Protokol je donesen 2012. godine, od strane hrvatske vlade, a na inicijativu organizacije Ženska soba – Centar za seksualna prava. \nHrvatska psihološka komora smatra donošenje novog dopunjenog i izmijenjenog Protokola o postupanju u slučajevima seksualnog nasilja relevantnim korakom prema efikasnijem suzbijanju ovog ozbiljnog društvenog problema. \nSmatramo svako daljnje poboljšavanje povezanosti sustava i preuzimanje odgovornosti od strane svih relevantnih institucija nužnim korakom prema efikasnijem rješavanju problema seksualnog nasilja. Trenutno su odgovornosti pojedinih dionika u sustavu nedovoljno preuzete s obzirom da je praksa djelovanja u slučajevima seksualnog nasilja još uvijek neadekvatna po pitanju broja prijava od strane institucija koje dođu u spoznaju o sumnji na seksualno nasilje, spora u provođenju sudskih postupaka, nedosljedna u ostvarivanju prava koje žrtve seksualnog nasilja imaju tijekom procesa prijave i pravosudnih procesa, nedovoljna prilikom pružanja usluga osobama koje su preživjele seksualno nasilje, geografski neujednačena. \nKao stručna javnost, HPK vidi izmijenjeni i dopunjeni Protokol o postupanju u slučajevima seksualnog nasilja kao jasan smjerokaz i okvir u rješavanju gore navedenih problema u borbi protiv seksualnog nasilja te pozdravlja njegovo stupanje na snagu nakon završenog procesa javnog savjetovanja.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na komentaru."]
[2,"BORIS DIVJAK","PROTOKOL O POSTUPANJU U SLUČAJU SEKSUALNOG NASILJA","Da li se ovaj protokol odnosi i na svećenstvo i obnašatelje religioznih djelatnosti? Može li se predvidjeti poseban članak zakona, koji pozitivne zakone RH stavlja iznad protokola religijskih organizacija? Također, može li se predvidjeti instanca u kojoj svećeno lice/ispovjednik, sa spoznajom o seksualnom nasilju, pod primjenom krivične odgovornosti MORA prijaviti kazneno djelo nasilja? Ovakvi protokoli su farsa ukoliko se odnose na jednu društvenu kastu, dok je druga nedodirljiva.","Primljeno na znanje","U Republici Hrvatskoj je svako tijelo dužno postupati u skladu s Ustavom, nacionalnim zakonodavstvom i sklopljenim međunarodnim ugovorima."]
[3,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","PROTOKOL O POSTUPANJU U SLUČAJU SEKSUALNOG NASILJA,\nI. UVOD","Konvencija o pravima osoba s invaliditetom („Narodne novine - Međunarodni ugovori“, broj 06/07, 03/08 i 05/08; u daljnjem tekstu: Konvencija) stupila je na snagu 3. svibnja 2008. godine te je za Republiku Hrvatsku jedan od obvezujućih međunarodnih dokumenata. Konvencijom se promiče puno ostvarenje svih ljudskih prava i temeljnih sloboda svih osoba s invaliditetom bez bilo kakve diskriminacije na osnovi invaliditeta. U tom smislu člankom 16. Konvencije pod nazivom SLOBODA OD IZRABLJIVANJA, NASILJA I ZLOSTAVLJANJA propisane su obveze države u pogledu zaštita osoba s invaliditetom od svih oblika izrabljivanja, nasilja i zlostavljanja, uključujući i aspekte istih vezane uz spol. Navedeno obuhvaća i seksualno nasilje usmjereno na žene i djevojke s invaliditetom. \n\nOdbor za prava osoba s invaliditetom u Općem komentaru br. 3 (2016) na članak 6. Konvencije u svezi članka 16. Konvencije navodi kako ženama s invaliditetom prijeti veći rizik od nasilja, izrabljivanja i zlostavljanja u usporedbi s ostalim ženama. Neke žene s invaliditetom, posebice gluhe i gluhoslijepe te žene s intelektualnim poteškoćama mogu biti izložene još većem riziku od nasilju i zlostavljanja zbog njihove izoliranosti, ovisnosti ili ugnjetavanja. Nadalje, Odbor UN-a u Zaključnim primjedbama o Inicijalnom izvješću Hrvatske (travanj 2015. godine) iskazuje zabrinutost što redovne usluge za žrtve nasilja u pravilu nisu dostupne osobama s invaliditetom te da su posebno nezaštićene žene i djevojčice te dječaci s invaliditetom. Preporuka je Odbora da država potpisnica stavi usluge za zaštitu osoba s invaliditetom od nasilja u prvi plan i da ih učini dostupnim (t.26 Inicijalnog izvješća).\nKonvencija kao i Opći komentari, posebice za ovo područje Opći komentar Odbora UN-a br. 3. (2016) na članak 6. u svezi članka 16. važan su izvor obveza države u zaštiti temeljenih ljudskih prava žena i djevojaka s invaliditetom u pogledu slobode od nasilja, uključujući i seksualnog nasilja. S obzirom na navedeno, Pravobraniteljica smatra kako navedeni izvori trebaju biti istaknuti u uvodu Protokola, u djelu međunarodnih dokumenata usmjerenih na zaštitu žrtava seksualnog nasilja (str. 5-7 uvoda Protokola) kao što su spomenute i ostale konvencije, deklaracije, direktive i drugo.\n\nU daljnjem tekstu dajemo mišljenje na Protokol temeljeći ga na Konvenciji i Općim Komentarima Odbora UN-a te preporuci Odbora iz Inicijalnog izvješća. (poveznica: http://posi.hr/konvencija-o-pravima-osoba-s-inva\nliditetom/#1436942380515-b8190a41-60949b8f-9c30 ).","Prihvaćen","Zahvaljujemo na komentaru te se komentar u cijelosti prihvaća."]
[4,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","1. POLICIJA,\n1. 1. Hitne mjere i radnje","Iza posljednjeg odlomka dopuniti sa tekstom:\nPolicijski stručnjaci, socijalni radnici i drugi djelatnici koji reagiraju na hitne slučajeve moraju biti osposobljeni da prepoznaju osobe s invaliditetom kao punopravne osobe jednake pred zakonom i dati istu težinu njihovim pritužbama i izjavama kao što bi ih imale osobe bez invaliditeta.\n\nObrazloženje: „Postoje situacije kada institucije propituju vjerodostojnost iskaza žena s invaliditetom, pogotovo žena s intelektualnim ili mentalnim oštećenjima upravo zbog postojanja samog invaliditeta“. Odbor za prava osoba s invaliditetom UN-a u Komentaru br. 3. (2016) na članak 6. Konvencije takvo postupanje opisuje kao strukturnu ili sustavnu diskriminaciju koja se upravo odražava u skrivenim ili očitim uzorcima diskriminatornog institucionalnog ponašanja, diskriminatornih kulturnih tradicija i diskriminatornih socijalnih normi. Stoga je obveza države potpisnice Konvencije o pravima osoba s invaliditetom (čl. 5, čl. 12, čl. 13 i čl.16) kao obvezujućeg međunarodnog dokumenta, da poduzme sve potrebne mjere kako bi se otklonila diskriminirajuća postupanja te ženama s invaliditetom osigurala pravna zaštita na ravnopravnoj osnovi s drugima. Kao početni stadij otklanjanja takvog postupanja smatra se nepropitivanje vjerodostojnosti njihova iskaza.","Prihvaćen","Uvršteno u glavu IV. Oblici, način i sadržaj suradnje nadležnih tijela u postupanju s žrtvama seksualnog nasilja, Obveze nadležnih tijela, institucija i medija"]
[5,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","1. 1. Hitne mjere i radnje,\n1.1.1. Način prikupljanja početnih saznanja od žrtve","Nakon teksta pod c), dodati novi odlomak pod d): Ne smiju se propitivati vjerodostojnost iskaza žena s intelektualnim  i mentalnim oštećenjima, kao žrtava nasilja, već se njihovim iskazima mora pristupiti kao i iskazima žena bez invaliditeta, na ravnopravnoj osnovi.\n\nSadašnji odlomak d) postaje odlomak e) pa nadalje.\n\nObrazloženje: U društvu je prisutno stereotipno razmišljanje i doživljavanje žena s invaliditetom kao svjedoka i kao žrtava nasilja. Primjerice, iz iskustva Ureda proizlazi kako se žene s invaliditetom teško odlučuju prijaviti nasilje upravo i iz razloga što smatraju da ih institucije neće ozbiljno shvatiti i da će policija, državno odvjetništvo i sud odbaciti njihove prijave. S obzirom na navedeno, smatramo da je potrebno dodatno pojasniti način pristupanja s izjavama žena s invaliditetom kako bi se izbjegla diskriminacija s osnova invaliditeta. \nObveza je države potpisnice Konvencije iz čl. 13.-PRISTUP PRAVOSUĐU „1.  Države stranke osigurat će djelotvorni pristup pravosuđu osobama s invaliditetom na jednakoj osnovi s drugim osobama, pa i putem osiguravanja postupovnih i dobi primjerenih prilagodbi kako bi se olakšala njihova djelotvorna uloga, bilo kao izravnih ili neizravnih sudionika, uključujući i svjedočenje, u svim sudskim postupcima, uključujući istražni postupak i druge prethodne faze postupka“ te čl. 16.- SLOBODA OD IZRABLJIVANJA, NASILJA I ZLOSTAVLJANJA, st. 5. koji glasi: „Države stranke će uvesti djelotvorno zakonodavstvo i politike, uključujući zakonodavstvo i politike usmjerene na žene i djecu, kako bi osigurale da se slučajevi izrabljivanja, nasilja i zlostavljanja osoba s invaliditetom identificiraju i istraže, i gdje je to primjereno, kazneno gone.“.","Djelomično prihvaćen","Uvršteno u djelomično izmijenjenom obliku u poglavlje 1.1.1. Način prikupljanja početnih saznanja od žrtve, a sukladno stajalištu Ministarstva unutarnjih poslova, prema kojem je  tijekom postupanja jedna od osnovnih zadaća policije provjera vjerodostojnosti iskaza bilo koje osobe u odnosu na druge prikupljene činjenice i dokaze, a što usmjerava i sami tijek kriminalističkog istraživanja, ovisno od slučaja do slučaja. \nU istom poglavlju već je navedeno da žrtva iz neverbalnog ponašanja policijskog službenika ne smije osjetiti nevjericu, neodobravanje i sl. Također, policija donosi odluke o daljnjim postupanjima na temelju utvrđenih činjenica i prikupljenih dokaza."]
[6,"petar grancarić","1. 1. Hitne mjere i radnje,\n1.1.1. Način prikupljanja početnih saznanja od žrtve","U cilju smanjivanja stresa za žrtvu nasilja i da istu priču ne mora ponavljati nebrojeno puta razgovor bi trebao biti sniman i postavljena sva bitna pitanja te da ta snimka služi kao dokaz","Nije prihvaćen","Ne uvrštava se iz razloga navedenih u stajalištu Ministarstva unutarnjih poslova koje navodi da sukladno članku 208. stavku 1. Zakona o kaznenom postupku policija može prikupljati obavijesti od građana, a tijekom prikupljanja obavijesti građani se ne mogu ispitivati u svojstvu svjedoka (dokazna radnja). Sukladno članku 87. Zakona o kaznenom postupku propisano je u kojim slučajevima se mogu snimati dokazne radnje, pa tako i ispitivanje svjedoka (žrtve kaznenog djela), odnosno određeno je da tijelo koje vodi postupak može uvijek odrediti da se radnja snima. Bitno je naglasiti da se o svakoj dokaznoj radnji sačinjava Zapisnik, pa tako i tijekom ispitivanja svjedoka kada se sadržaj izjave unosi u Zapisnik, neovisno o tome da li se dokazna radnja snima ili ne. Zaključno navode, policija nema ovlasti ispitati žrtvu u svojstvu svjedoka (dokazna radnja), a snimka policijskog prikupljanja obavijesti ili zaprimanja kaznene prijave od žrtve, ne može biti dokaz u postupku."]
[7,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","1. 1. Hitne mjere i radnje,\n1.1.3. Značajke obavijesnog razgovora sa žrtvom","Prijedlog izmjene točke d) koja glasi: ovisno o specifičnim potrebama žrtve, zatražiti pomoć specijaliziranog stručnjaka/kinje (dob, nedovoljni duševni razvitak, gluhonijemost, nepoznavanje hrvatskog jezika i slično) na način da ista glasi:\nd) ovisno o specifičnim potrebama žrtve, zatražiti pomoć specijaliziranog stručnjaka/kinje koji će ovisno o individualnim potrebama žrtve pružiti njoj primjerenu i podršku i na njoj razumljiv način ovisno o dobi žrtve, potrebama žrtve za individualnom podrškom ukoliko je žrtva osoba sa mentalnim, intelektualnim, osjetilnim ili tjelesnim oštećenje, odnosno ukoliko žrtva ne poznaje hrvatski jezik i slično.\n\nObrazloženje: S obzirom da je smisao odredbe potreba angažiranja specijaliziranih stručnjaka u slučaju specifičnih potreba žrtve, a u odnosu na invaliditet, smatramo potrebnim da se zastarjela terminologija poput nedovoljni duševni razvitak te termin gluhonijemost zamijene i prošire sa konvencijskom terminologijom: mentalno, intelektualno, osjetilno ili tjelesno oštećenje slijedom kojeg svaka vrsta oštećenje zahtijeva specijaliziranog stručnjaka koji će osobi moći s obzirom na specifičnost/vrstu njenog oštećenja pružiti primjerenu i njoj razumljivu podršku.","Prihvaćen","Zahvaljujemo na komentaru te se komentar u cijelosti prihvaća."]
[8,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","2. ZDRAVSTVO,\n2.1. Medicinski protokol","Predlažemo da se dio teksta koji glasi: \n… „Pri pregledu roditelj, to jest drugi zakonski zastupnik/ca ili stručni radnik/ca centra za socijalnu skrb ima pravo prisustvovati istom, ali i maloljetna žrtva ima pravo navedeno odbiti, sukladno Konvenciji o pravima djeteta UN-a.“, pojasni i konkretizira na način da se jasnije navede da sve punoljetne osobe, neovisno o poslovnoj sposobnosti, imaju pravo odbiti da pregledu prisustvuje druga osoba ali i maloljetna žrtva ima pravo navedeno odbiti, sukladno Konvenciji o pravima djeteta UN-a.“.\n\nObrazloženje: Smatramo da je potrebno konkretnije navesti i objasniti tko ima pravo da odbije prisustvovanje druge osobe pri pregledu. Imajući u vidu da u trenutnom tekstu nije konkretno navedeno da svaka osoba, neovisno o poslovno sposobnosti, ima pravo odbiti prisustvovanje druge osobe, smatramo da je to pravo potrebno konkretnije napisati kako bi se izbjegle nedoumice, praznine i individualna tumačenja/postupanja medicinskog osoblja. Naglašavamo kako je Konvencija po pravnoj snazi iznad zakona, i ne podupire zamjensko odlučivanje koje je prisutno u nacionalnom zakonodavstvu.","Prihvaćen","Zahvaljujemo na komentaru te se komentar u cijelosti prihvaća."]
[9,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","2.1. Medicinski protokol,\n2.1.1. Informirani pristanak žrtve na cjelovit pregled i tretman","Smatramo da je potrebno izričitije navesti kako i žrtva koja je lišena poslovne sposobnosti, ukoliko je po mišljenju liječnika sposobna dati pristanak, mora dati informirani pristanak na cjeloviti pregled i tretman. Medicinsko osoblje dužno je provjeriti razumije li žrtva koja je lišena poslovne sposobnosti danu informaciju.\n\nObrazloženje: Osobama s invaliditetom zajamčena je jednakost pred zakonom te sama činjenica da je osoba lišena poslovne sposobnosti ne smije imati za posljedicu lišavanje prava na izbor, a koje je još uvijek u određenim zakonskim situacijama moguće. Navedeno navodimo budući da iz trenutnog teksta jasno ne proizlazi odnosi li se davanje pristanka i u situaciji kada je žrtva lišena poslovne sposobnosti i ima imenovanog skrbnika. Naime, pravo na uživanje najviše moguće razine zdravlja (čl. 25) uključuje pravo na zdravstvenu zaštitu na osnovi slobodnog i informiranog pristanka osobe s invaliditetom, te države stranke imaju obvezu ne dopustiti da zamjenski donositelji (skrbnici) daju pristanak u ime osobe s invaliditetom. (Komentar br. 1. (2014) Odbora UN-a na čl. 12.Konvencije). Smatramo da je to pravo potrebno konkretnije napisati kako bi se izbjegle nedoumice, praznine i individualna tumačenja/postupanja medicinskog osoblja.","Prihvaćen","Zahvaljujemo na komentaru te se komentar u cijelosti prihvaća."]
[10,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","5. ODGOJNO – OBRAZOVNE USTANOVE,\n5.1. Postupanje odgojno-obrazovnih ustanova u slučaju seksualnog nasilja ","Točku 4. koja glasi:  „O samom događaju ravnatelj/ica odgojno - obrazovne ustanove dužan/a je žurno obavijestiti: … g) pravobraniteljicu za djecu“ predlažemo dopuniti sa „ i pravobraniteljicu za osobe  s invaliditetom“\n\nObrazloženje: Odgojno obrazovne ustanove pohađaju i djeca s teškoćama u razvoju, te s obzirom na čl. 7. i čl. 24 Konvencije o pravima osoba s invaliditetom, potrebno je da odgojno obrazovne ustanove dostave obavijest i pravobraniteljici za osobe s invaliditetom.","Prihvaćen","Zahvaljujemo na komentaru te se komentar u cijelosti prihvaća."]
[11,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","III. ZAŠTITA MENTALNOG ZDRAVLJA ŽRTAVA SEKSUALNOG NASILJA,\n3. Nužni uvjet za pružanje  zaštite mentalnog zdravlja žrtvama seksualnog nasilja","Točku 3. dopuniti sa odlomkom sljedećeg sadržaja: „Nužno je provoditi i dugotrajnu edukaciju za osobe koji rade sa žrtvama seksualnog nasilja o specifičnostima u radu sa žrtvama seksualnog nasilja koje su osobe s invaliditeta.“.\n\nObrazloženje: Potrebna je posebna senzibiliziranost u radu sa žrtvama seksualnog nasilja s invaliditetom ne samo zbog same težine čina seksualnog nasilja već je potrebno i uvažavati pojedinu vrstu invaliditeta te steći znanja o načinima pravilnog ophođenja kako bi se postigao maksimalan stupanj oporavka. U tom cilju potrebne su posebne edukacije koje će osim problematike seksualnog nasilja, stručnu osobu dodatno educirati o pravilnom načinu ophođenja u odnosu na invaliditet.","Prihvaćen","Zahvaljujemo na komentaru te se komentar u cijelosti prihvaća."]
[12,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","PROTOKOL O POSTUPANJU U SLUČAJU SEKSUALNOG NASILJA,\nIV. OBLICI, NAČIN I SADRŽAJ SURADNJE NADLEŽNIH TIJELA U POSTUPANJU SA ŽRTVAMA SEKSUALNOG NASILJA","Točku 5. dopuniti sa Konvencijom o pravima osoba s invaliditetom, Općim komentarom br.1. (2014) na članak 12., Opći komentar br. 3. (2014) na članak 6. u svezi čl. 16. Konvencije te t. 25/26. Zaključnih primjedbi o Inicijalnom izvješću Hrvatske (travanj 2015).\n\nObrazloženje: Identično kao pod točkom 1. UVOD.","Prihvaćen","Zahvaljujemo na komentaru te se komentar u cijelosti prihvaća."]