{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":12,"n_cols":6,"rows_kept":12,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Prijedlogu uredbe o metodologijama vještačenja"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","UREDBU O IZMJENAMA I DOPUNAMA  UREDBE O METODOLOGIJAMA VJEŠTAČENJA","U članku 62. predlažemo dodati novi stavak 3. koji glasi:\n„(3) U navedenim primjedbama s uputom vijeću vještaka/viših vještaka za izmjenu nalaza i mišljenja iz stavka 2. ovoga članka mora biti obrazloženo zašto nije prihvaćen nalaz i mišljenje vještaka, odnosno na temelju čega je predložena izmjena.“.\n„Dosadašnji stavci 3., 4. i 5. postaju stavci 4., 5. i 6.“ \nObrazloženje: Predlažemo da se pridoda rečenica kojom će se propisati, ukoliko se ne potvrđuje nalaz i mišljenje vijeća vještaka ili daju primjedbe s uputom vijeću vještaka/viših vještaka za izmjenu nalaza i mišljenja; da u njima mora biti obrazloženo zašto nije prihvaćen nalaz i mišljenje vještaka, s obzirom da je ista obvezujuća ona se mora temeljiti na valjanim razlozima, dokazima.","Nije prihvaćen","Mišljenja i upute koje se donose u postupku revizije sadrže i potrebna obrazloženja."]
[2,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","UREDBU O IZMJENAMA I DOPUNAMA  UREDBE O METODOLOGIJAMA VJEŠTAČENJA","U članku 13. potrebno je propisati rok za donošenje nalaza i mišljenja vijeća vještaka od dana primitka zahtjeva za vještačenjem pa do dostavljanja nalaza i mišljenja tijelu koje je podnijelo zahtjev za vještačenjem.\nObrazloženje: u stavku 3. se spominje rok za donošenje nalaza i mišljenja vještaka pozivom na rok iz stavka 1. u kojem isti nije uopće naveden.","Nije prihvaćen","U članku 13. stavku 3. važeće Uredbe propisuje se kada počinje teći rok za donošenje nalaza i mišljenja iz stavka 1. ovoga članka. Dakle, formulacija: „iz stavka 1.“ odnosi se na nalaz i mišljenje, a ne na rok. Naime, u stavku 1. pobliže je određeno da se radi o nalazu i mišljenju kojim se utvrđuje postoji li smanjenje radne sposobnosti uz preostalu radnu sposobnost, djelomični ili potpuni gubitak radne sposobnosti, odnosno neposredna opasnost od nastanka smanjenja radne sposobnosti."]
[3,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","UREDBU O IZMJENAMA I DOPUNAMA  UREDBE O METODOLOGIJAMA VJEŠTAČENJA","Predlažemo da se u čl. 21. st. 4. važeće Uredbe na kraju teksta doda: u prostorijama tijela vještačenja ili u domu osobe koja se vještači ako osoba zbog svoga zdravstvenog stanja ili drugih opravdanih razloga ne može pristupiti osobno pregledu u svrhu vještačenja u prostorije tijela vještačenja (drugi razlozi bili bi npr. nepristupačnost prostora u kojima se provodi vještačenje).\nObrazloženje: Zbog dostupnosti usluge vještačenja smatramo opravdanim propisati da se propiše i mogućnost pregleda u kući, osobito u slučajevima vještačenja osoba s invaliditetom.","Nije prihvaćen","Mogućnost pregleda osobe u kućnoj posjeti, odnosno izvan službenih prostorija Zavoda za vještačenje već je predviđena člankom 5. važeće Uredbe."]
[4,"Udruga hrvatskih branitelja liječenih od posttraumatskog stresnog poremećaja Sisačko-moslavačke županije","UREDBU O IZMJENAMA I DOPUNAMA  UREDBE O METODOLOGIJAMA VJEŠTAČENJA","Potrebno je uvažiti činjenicu da postoji određen broj hrvatskih branitelja kojima se pojavio odgođeni PTSP, ali nakon 2005. godine i svi oni koji u kasnijem periodu imaju dugogodišnja liječenja trebali bi biti izuzeti od statusa \"privremeno do 3 godine\". Stoga predlažemo da se hrvatski branitelji liječeni od PTSP-a u vremenu preko 5 godina kontinuiranog liječenja i medicinskog praćenja, pod uvjetom da ispunjavaju kumulativno točke b), c) i d) članka 17.","Nije prihvaćen","Sukladno prijedlogu Ministarstva hrvatskih branitelja, u Listi postotka oštećenja organizma – Listi II izvršena je korekcija točke 238.PTSP, i to na način da je precizirano da se oštećenje organizma s osnove PTSP-a utvrđuje privremeno do 3 godine, a nakon toga trajno samo kada je riječ o PTSP-u srednjeg stupnja, teškog stupnja ili teškog stupnja s komorbiditetom.\n\nDruge korekcije u Listi II nisu izvršene, imajući u vidu između ostalog da je planirana evaluacija Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji (u roku od dvije godine od njegova stupanja na snagu), te će shodno tome izvršiti i evaluacija u ovom dijelu."]
[5,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","UREDBU O IZMJENAMA I DOPUNAMA  UREDBE O METODOLOGIJAMA VJEŠTAČENJA,\nČlanak 2.","Predlažemo jasnije definiranje čl. 2 st. 10. Prijedloga Uredbe o izmjenama i dopunama Uredbe\no metodologijama vještačenja\nObrazloženje: Smatramo potrebnim pojasniti misli li se u tekstu dodanog stavka na to da iste osobe vještaci u\nvijeću viših vještaka koje vještače u drugom stupnju po žalbi ne smiju biti članovi vijeća vještaka\nkoje je donijelo nalaz i mišljenje, odnosno obavilo reviziju nalaza i mišljenja u postupku donošenja\nprvostupanjskog rješenja, ili se misli da sastav vijeća vještaka od sastava vijeća viših vještaka po\nvrsti specijalnosti odnosno stručnosti mora biti različit. Naime, podrazumijeva se da sastav vijeća prvostupanjskog i drugostupanjskog tijela vještačenja moraju biti različiti u smislu različitih osoba vještaka u svim slučajevima kada po žalbi ne rješava prvostupanjsko tijelo već žalbu upućuje drugostupanjskom tijelu nadležnom za rješavanje po žalbi\nkoje zahtjev za vještačenje upućuje drugostupanjskom tijelu vještačenja, što je sukladno Zakonu o općem upravnom postupka čime se osigurava stvarna dvostupnost. Jednako tako vijeće vještaka koje odlučuje u postupku revizije mora se po sastavu osoba razlikovati od vijeća koje je donijelo nalaz i mišljenje, a koje je predmet te revizije.","Prihvaćen","Odredba članka 2. Prijedloga uredbe je preformulirana na način da ista sada glasi:\n„Vještak koji je bio u sastavu vijeća vještaka ili vijeća viših vještaka koje je dalo nalaz i mišljenje odnosno obavilo reviziju nalaza i mišljenja u postupku donošenja prvostupanjskog rješenja u predmetu ostvarivanja prava hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji ne može biti u sastavu vijeća viših vještaka koji vještače u drugostupanjskom postupku po žalbi.“.\n\nIako se podrazumijeva da sastav vijeća vještaka u prvom i drugom stupnju mora biti različit, navedena odredba ipak je unesena u tekst Prijedloga uredbe, a radi usklađivanja s člankom 184. stavak 3. Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji (NN, br. 121/17)."]
[6,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","UREDBU O IZMJENAMA I DOPUNAMA  UREDBE O METODOLOGIJAMA VJEŠTAČENJA,\nČlanak 7.","Predlažemo članak 7. prijedloga nadopuniti na način da glasi: \n„Članak 7. \nU članku 22. iza stavka 4. dodaju se stavak 5. i stavak 6. koji glase:\n „(5) Tijelo koje je zatražilo vještačenje će dostaviti ovjerenu presliku obrasca „Nalaz i mišljenje o težini i vrsti invaliditeta - oštećenja funkcionalnih sposobnosti“ iz stavka 4. ovoga članka na zahtjev drugog tijela nadležnog za priznavanje prava iz područja socijalne skrbi, zdravstvenog i mirovinskog osiguranja iz članka 21. ove Uredbe, ukoliko drugo tijelo ocijeni da je u postupku ostvarivanja prava iz tog područja potrebno provesti vještačenje.“.\n „(6)  Zavod dostavlja »Nalaz i mišljenje o težini i vrsti invaliditeta - oštećenja funkcionalnih sposobnosti« na zahtjev osobi koja se vještačila, u jednom primjerku.\nObrazloženje: Načelo transparentnosti dovodi do toga da se osobi koja se vještačila mora omogućiti uvid i presliku dokumenata u njihovom predmetu, u protivnom krše se ustavne odredbe čl. 19. st. 2. Ustava Republike Hrvatske, kao i čl. 30. i čl. 84. st. 1. Zakona o općem upravnom postupku, kojim je propisano da stranke i druge osobe koje dokažu pravni interes imaju pravo obavijestiti se o tijeku postupka i razgledati spis predmeta te o svom trošku umnožiti akte iz spisa, osim zapisnika o vijećanju i glasovanju članova kolegijalnih tijela, nacrta rješenja i drugih akata koji su propisima označeni određenim stupnjem tajnosti ili ako je to protivno interesu stranke ili trećih osoba, u protivnom bilo bi povrijeđeno pravo stranke na sudjelovanje u postupku, kako je to propisano odredbom čl. 30. Zakona o općem upravnom postupku. Odredbom članka 30. st. 1. Zakona o općem upravnom postupku propisano je da se u postupku stranci mora omogućiti izjašnjavanje o svim činjenicama, okolnostima i pravnim pitanjima važnim za rješavanje upravne stvari.\nStavkom 2. istog članka je propisano da se bez prethodnog izjašnjavanja stranke postupak može provesti samo ako se usvaja zahtjev stranke ili ako odluka u postupku nema negativan učinak na pravne interese stranke ili kad je tako propisano zakonom. Stranka nema mogućnosti provjere da li su u obrazloženju rješenja sadržane sve bitne činjenice iz „Nalaza i mišljenja“, odnosno ne može provjeriti koju medicinsku dokumentaciju je tijelo vještačenja uzimalo u obzir prilikom vještačenja. Nadalje, Nalaz i mišljenje ovlaštenih vještaka predstavlja osnovu za ostvarivanje prava iz mirovinskog osiguranja, jer se na njega oslanja samo rješenje, te u postupku žalbe stranka je onemogućena u svom Ustavnom pravu na sudsku kontrolu zakonitosti pojedinačnih akata upravnih vlasti i tijela koja imaju javne ovlasti (čl. 19. st. 2. Ustava RH) - tj. onemogućeno joj je pobijanje, odnosno kontrola Nalaza i mišljenja ovlaštenog vještaka od strane suda, odnosno neovisnog sudskog medicinskog vještaka. Neovisno (sudsko) medicinsko vještačenje jedino je učinkovito dokazno sredstvo koje tužitelju (stranci u upravnom sporu) stoji na raspolaganju prilikom osporavanja zakonitosti navedene vrste upravnih akata, kada se to osporavanje poziva na pogrešno utvrđenje odlučnih stručno-medicinskih činjenica. Tužitelj u upravnom sporu mora imati mogućnost osporavanja nalaza i mišljenja u potpunosti, kao mogućnost ostvarivanja reformacijske presude. Ukoliko on tu mogućnost nema, ne može se govoriti o jednakosti i procesnoj ravnopravnosti između javnopravnog tijela i stranke u postupku.","Nije prihvaćen","Zakonom o jedinstvenom tijelu vještačenja (NN, br. 85/14) izričito je propisano da se vještačenje provodi na zahtjev nadležnog tijela koje odlučuje o pravima za ostvarivanje kojih je potreban nalaz i mišljenje tijela vještačenja. \n\nPrema tome, nalaz i mišljenje dostavlja se isključivo tijelu koje je nadležno za provedbu upravnog postupka i koje je u okviru tog postupka zatražilo provedbu vještačenja."]
[7,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","UREDBU O IZMJENAMA I DOPUNAMA  UREDBE O METODOLOGIJAMA VJEŠTAČENJA,\nČlanak 8.","Predlažemo u čl. 8. Prijedloga izmjena i dopuna Uredbe o metodologijama vještačenja da se\nstatus osobe s invaliditetom primarno utvrđuje na način: Status osobe s invaliditetom ima osoba starija od 15 godina kojoj je u postupku vještačenja utvrđeno barem jedno oštećenje iz Liste I i najmanje stupanj 1 iz Liste težine i vrste invaliditeta\n- oštećenja funkcionalnih sposobnosti (navedeno u čl. 8. st. 2. Prijedloga izmjena i dopuna Uredbe)\nObrazloženje: Navedeno predlažemo iz razloga kako bi isto bilo usklađeno s definicijom tko je osoba s\ninvaliditetom sukladno Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom koja je navedena i u čl. 23. st. 1.\nvažeće Uredbe. Također, smatramo da se u Prijedlogu izmjena treba definirati da se iznimno može dati mogućnost priznavanja statusa osobe s invaliditetom samo za one osobe koje su upisane u Registar osoba s invaliditetom (kojeg vodi Hrvatski zavod za javno zdravstvo) prije stupanja na snagu Uredbe o metodologijama vještačenja iz 2017. godine kada je i definirano priznavanje statusa osobe s invaliditetom.","Nije prihvaćen","Korekcija odredbe članka 23. važeće Uredbe izvršena je upravo radi usklađivanja s definicijom osobe s invaliditetom sukladno Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom, kao i radi usklađivanja s posebnim propisima koji uređuju vođenje temeljne evidencije o osobama s invaliditetom (Zakon o Hrvatskom registru o osobama s invaliditetom), stoga nije jasna intencija predlagatelja."]
[8,"Željko Starčević","UREDBU O IZMJENAMA I DOPUNAMA  UREDBE O METODOLOGIJAMA VJEŠTAČENJA,\nČlanak 17.","Teoretski, postoji mogućnost vještačenja PTSP-a kod branitelja koji se  liječi duže od 13 godina u kontinuitetu, pa bi bilo svrhovito (a vjerujem i medicinski opravdano) napraviti distinkciju i odrediti kriterij po kojem bi se dugotrajno liječenima (s kontinuitetom specijalističkog praćenja) invalidnost odmah ocjenjivala sa \"stalno\", a ne \"privremeno do 3 godine\".","Nije prihvaćen","Sukladno prijedlogu Ministarstva hrvatskih branitelja, u Listi postotka oštećenja organizma – Listi II izvršena je korekcija točke 238.PTSP, i to na način da je precizirano da se oštećenje organizma s osnove PTSP-a utvrđuje privremeno do 3 godine, a nakon toga trajno samo kada je riječ o PTSP-u srednjeg stupnja, teškog stupnja ili teškog stupnja s komorbiditetom.\n\nDruge korekcije u Listi II nisu izvršene, imajući u vidu između ostalog da je planirana evaluacija Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji (u roku od dvije godine od njegova stupanja na snagu), te će shodno tome izvršiti i evaluacija u ovom dijelu."]
[9,"DRAGICA JERKOVIĆ","UREDBU O IZMJENAMA I DOPUNAMA  UREDBE O METODOLOGIJAMA VJEŠTAČENJA,\nČlanak 17.","Što se tiče članka 17. definitivno nije u redu da se kod osoba kod kojih budu utvrđeni psihički poremećaji pod točkom b), c) i d),  da se invaliditet utvrđuje privremeno u trajanju do 3 godine, budući da se sada uglavnom radi o  osobama od životne dobi sa 55 godina i više, a s obzirom na smrtnost to nikako ne ide u onom smjeru gdje se stalno pozivate upravo na smrtnost, stoga ti isti nisu u mogućnost ostvariti pravo na mirovinu jer je uvjet trajna invalidnost. Stoga predlažem da se korigira navedeni stavak na način da se osobama kojima se utvrdi navedeno, a koji su stariji od 55 godina odredi trajna invalidnost, jer će u protivnom isti biti diskriminirani u odnosu na branitelje koji su u puno mlađim godinama ostvarili pravo na mirovinu po toj osnovi.","Nije prihvaćen","Sukladno prijedlogu Ministarstva hrvatskih branitelja, u Listi postotka oštećenja organizma – Listi II izvršena je korekcija točke 238.PTSP, i to na način da je precizirano da se oštećenje organizma s osnove PTSP-a utvrđuje privremeno do 3 godine, a nakon toga trajno samo kada je riječ o PTSP-u srednjeg stupnja, teškog stupnja ili teškog stupnja s komorbiditetom.\n\nDruge korekcije u Listi II nisu izvršene, imajući u vidu između ostalog da je planirana evaluacija Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji (u roku od dvije godine od njegova stupanja na snagu), te će shodno tome izvršiti i evaluacija u ovom dijelu."]